MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

	

ŠTÁTNY VZDELÁVACÍ PROGRAM PRE ODBORNÉ VZDELÁVANIE NA STREDNÝCH ZDRAVOTNÍCKYCH ŠKOLÁCH

UČEBNÝ ODBOR:  5371 3   SANITÁR
        
MEDZINÁRODNÁ ŠTANDARDNÁ KLASIFIKÁCIA VZDELÁVANIA:	      ISCED 3 C

Schválilo Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pod číslom  20881-1/2008-OZdV zo dňa 27.8.2008 s účinnosťou od 1. septembra 2008 začínajúc 1. ročníkom

Na tvorbe štátneho vzdelávacieho programu spolupracovali:

Oddelenie metodiky a inšpekcie, Katedra pedagogiky a didaktiky zdravotníckych odborných predmetov, FOaZOŠ, Slovenskej zdravotníckej univerzity v Bratislave 

Vybraní učitelia stredných zdravotníckych škôl v Slovenskej republike

Štátny pedagogický ústav v Bratislave

OBSAH										3

1 Úvod do štátneho vzdelávacieho programu 					5
1.1 Funkcia štátneho vzdelávacieho programu 					5
1.2 Štruktúra štátneho vzdelávacieho programu					6 
1.3 Vymedzenie pojmov 								9

2 Ciele výchovy a vzdelávania 							11									 
3 Všeobecné ciele odborného vzdelávania a prípravy na úrovni ISCED 3C	13

4 Charakteristika štátneho vzdelávacieho programu				13	 
4.1 Popis vzdelávacieho programu 							13
4.2 Základné údaje 									14
4.3 Zdravotné požiadavky na uchádzača 						14
4.4 Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce 			15
4.5 Hodnotenie 									16

5 Kompetencie (profil) absolventa štátneho vzdelávacieho programu		18
5.1 Celková charakteristika absolventa 						19
5.2 Kľúčové kompetencie 								19
5.3 Všeobecné kompetencie 								23
5.4 Odborné kompetencie 								25

6 Učebné plány 									26
6.1 Rámcový učebný plán								27
6.1.1 Poznámky k rámcovému učebnému plánu 					27

7 Vzdelávacie oblasti 								28
7.1 Všeobecné vzdelávanie								28
7.4.1 Jazyk a komunikácia 								30
7.4.2 Človek, hodnoty a spoločnosť							37
7.4.3  Človek a príroda								38
7.4.4 Matematika a práca s informáciami 						43

7.2 Odborné vzdelávanie								46
7.2.1 Teoretické vzdelávanie a praktická príprava				46
7.2.2 Praktická príprava a odborná klinická prax				51

8 Základné podmienky na realizáciu štátneho vzdelávacieho programu	54
8.1 Základné materiálne podmienky 							54
8.2 Personálne podmienky 								55
8.3 Učebné zdroje, odborná literatúra, didaktická technika				56
8.4 Podmienky bezpečnosti a hygieny práce						57
8.5 Organizačné podmienky								57

9 Využitie štátneho vzdelávacieho programu pre vzdelávanie dospelých	58

10 Záverečná skúška 								59
10.1 Témy záverečnej skúšky 							60
10.2 Hodnotenie vzdelávacích výstupov založené na výkonových kritériách	61
10.3 Cieľové požiadavky na záverečnú skúšku 					62
10.4 Kritériá hodnotenia vzdelávacích výstupov 					62

11 Zásady pre tvorbu školského vzdelávacieho programu 			63
11.1 Všeobecné zásady tvorby školského vzdelávacieho programu 		63
11.2 Štruktúra školského vzdelávacieho programu 					65

1. ÚVOD DO ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

Cieľom kurikulárnej reformy je umožniť flexibilnejšiu profiláciu absolventov študijných odborov podľa podmienok školy, vývoja študijných odborov v závislosti od potrieb regionálneho trhu práce, individuálnych schopností a záujmov žiakov. Odborné vzdelávanie a príprava nie je založená na osvojovaní čo najväčšieho objemu faktov, ale smeruje k získaniu kľúčových, všeobecných a odborných kompetencií, ku komplexnejším a prakticky zameraným vedomostiam a zručnostiam, ktoré umožnia rozvoj a celkový úspech jednotlivcov na základe vlastnej aktivity, sebauvedomenia a spolupráce nielen v známych situáciách, javoch a problémoch, ale aj v nových podmienkach ich riešenia a aplikácie. Štátny vzdelávací program (ďalej len „ŠVP“) bol vytvorený v súlade s Medzinárodnou normou pre klasifikáciu vzdelávania (International Standard Classification of Education – ISCED 97) s cieľom sprehľadnenia a porovnania vzdelávacích programov na národnej úrovni vzhľadom k štandardným charakteristikám ako sú dĺžka vzdelávania, vstupný vek žiaka do programu, zameranie programu (výchovné, všeobecnovzdelávacie, odborné, praktické), podmienky programu, kvalifikácia, normy certifikácie, možnosti ďalšieho vzdelávania a pod. ISCED je meradlom hodnotenia a porovnávania kvality obsahu vzdelávania. Vzdelávací program je preto základnou jednotkou klasifikácie ISCED 97. ISCED 3 zodpovedá sekundárnemu – stredoškolskému vzdelávaniu. Subkategória ISCED 3C charakterizuje vzdelávacie programy určené k príprave žiakov na povolanie, získanie prvej odbornej kvalifikácie a priamy vstup na trh práce. Zároveň však poskytuje možnosti pre vstup aj do ďalších programov na vyšších úrovniach vzdelávania. Obsahové zameranie vzdelávacieho programu musí byť najmenej na
75% orientované na odborné vzdelávanie a praktickú prípravu.

1.1 Funkcia štátneho vzdelávacieho programu

Štátny vzdelávací program pre odborné vzdelávanie a prípravu (ďalej len „OVP“) vymedzuje predstavu štátu o zameraní, obsahu a výsledkoch OVP pre danú skupinu študijných odborov.

ŠVP je 
a)	štátom vydaný kurikulárny pedagogický dokument, ktorý vymedzuje záväzné požiadavky na vzdelávanie na úrovni ISCED 3C pre danú skupinu učebných odborov – vzdelávacie výstupy, ktoré musí žiak po ukončení štúdia dosiahnuť a preukázať,
b)	záväzný dokument, ktorý sú školy povinné rešpektovať a rozpracovať do svojich
c)	školských vzdelávacích programov,
d)	otvorený kurikulárny dokument, ktorý sa bude podľa potrieb a požiadaviek inovovať.

ŠVP je postavený na týchto princípoch:
a)	znížený dôraz na obsah vzdelávania, zvýšenie dôrazu na požadované kompetencie a výsledky vzdelávania,
b)	podpora autonómie a zodpovednosti škôl a pluralitného vzdelávacieho prostredia,
c)	rozvoj individuality každého jednotlivca,
d)	dôraz na požadované kľúčové kompetencie pre výkon povolania,
e)	variabilita vzdelávacích programov na úrovni školy a vytvorenie konkurenčného prostredia medzi školami,
f)	akcent na cieľovú kvalitu osobnosti žiaka ako potenciálneho zamestnanca,
g)	podpora zvýšenia kvality a efektivity vzdelávania vo vzťahu k rešpektovaniu vzdelávacích potrieb, študijných predpokladov, reálnych vzdelávacích podmienok, špecifických potrieb trhu práce v regiónoch škôl, dosiahnutých výsledkov práce školy, umožnenie rýchlych a potrebných inovácií, zlepšenie pedagogického a sociálneho prostredia,
h)	posilnenie odbornej a pedagogickej zodpovednosti a autonómie učiteľov,
i)	záväzný podklad pre tvorbu školských vzdelávacích programov.

Cieľom ŠVP je:
a)	príprava žiakov na úspešný a zmysluplný osobný, občiansky a pracovný život,
b)	lepšie uplatnenie absolventov škôl na trhu práce,
c)	schopnosť prispôsobovať sa zmenám na trhu práce v rámci celoživotného vzdelávania.

ŠVP vymedzuje:
a)	všeobecne záväzný cieľ, obsah, rozsah a podmienky vzdelávania na úrovni ISCED 3C 
b)	cieľovú kvalitu osobnosti žiaka, ktorú má žiak po ukončení vzdelávania a prípravy dosiahnuť,
c)	pravidlá pre tvorbu školských vzdelávacích programov, hodnotenie výsledkov vzdelávania,
d)	záväzný základ pre stanovenie finančných prostriedkov.

ŠVP schválilo a vydalo: Ministerstvo zdravotníctva po prerokovaní s príslušnými ministerstvami podľa ich vymedzenej pôsobnosti. Bol prerokovaný s príslušnými organizáciami zamestnávateľov s celoštátnou pôsobnosťou.

1.2 Štruktúra štátneho vzdelávacieho programu

ŠVP stanovuje:
a)	ciele, formu, dĺžku a povinný obsah OVP pre učebný  odbor: sanitár,
b)	základný obsah OVP,
c)	pedagogicko-organizačné usporiadanie vzdelávania,
d)	profil absolventa vo vzťahu k požiadavkám zamestnávateľov – kvalifikačné požiadavky, t. j. vzdelávacie výstupy,
e)	podmienky priebehu a ukončovania vzdelávania a prípravy,
f)	materiálne, personálne a organizačné podmienky,
g)	podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia,

ŠVP je rozpracovaný do nasledovných častí:

1) Charakteristika ŠVP je úvodom do vzdelávacieho programu a konkretizuje ho. Vysvetľuje jeho funkciu, vzťah ku školskému vzdelávaciemu programu (ďalej len
ŠkVP“), objasňuje pojmy akými sú ciele vzdelávania, požiadavky na vzdelávanie, spôsoby a formy získavania vedomostí, zručností a kompetencií, ich vzťah k povolaniu a kvalifikácii, ktorú získavajú absolventi po ukončení programu. Sú záväznými charakteristikami pre ŠkVP. V tejto časti sa uvádza dĺžka štúdia, nevyhnutné vstupné požiadavky na štúdium, spôsob ukončenia štúdia, poskytnutý stupeň vzdelania, doklad o dosiahnutom vzdelaní, možnosti
pracovného uplatnenia, možnosti ďalšieho vzdelávania ako záväzné kritériá. Súčasťou charakteristiky je určenie požiadaviek a obmedzení vo vzťahu k prístupnosti povolania z hľadiska veku absolventov, zdravotného a telesného obmedzenia pri výkone povolania,
k vhodnosti povolania pre osoby so zníženou pracovnou schopnosťou, k najčastejším chorobám a ohrozenia zdravia v dôsledku výkonu povolania, atď.
Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce vychádzajú zo všeobecne platných predpisov, nariadení a vyhlášok. V ŠkVP sú tieto oblasti podrobnejšie špecifikované
a rozpracované vzhľadom na konkrétny odbor prípravy.

2) Kompetencie (profil) absolventa ŠVP sú kľúčovým východiskom pre školy, ktoré ich rozpracujú vo vlastných ŠkVP. Kompetencie musia spĺňať a pokrývať všetky požiadavky a potreby trhu práce a vzdelávania tak, aby absolvent po ukončení ŠkVP dosiahol konkrétnu kvalifikačnú spôsobilosť – všeobecnú a odbornú. Táto časť programu je zásadným reformným obratom pri štruktúrovaní vzdelávania, ktorá si vyžaduje zmenu celkového prístupu ku vzdelávaniu a učeniu sa tak zo strany učiteľa, ako aj žiaka. Ide o proces určenia požiadaviek v podobe výkonových štandardov. V OVP je stanovenie výkonových štandardov výsledkom aktívnej a úzkej spolupráce so zamestnávateľmi v danom odbore štúdia a prípravy. Vytvorením kompetenčného profilu sa v ŠVP sa definujú konkrétne požiadavky na kvalifikovaný výkon (kvalifikačný štandard) pracovných činností, v ŠkVP sa určujú špecifické požiadavky výkonu absolventa ako potenciálnej pracovnej sily pre danú pracovnú pozíciu vo zvolenom povolaní (učebný odbor). Výkonové štandardy sa v sumatívnom hodnotení na záverečných skúškach podieľajú na definovaní vzdelávacích výstupov. Najvýznamnejšou kategóriou profilu absolventa sú kľúčové kompetencie, ktoré v súlade s cieľmi OVP smerujú k tomu, aby si žiaci na strednom stupni vzdelania vytvorili, v nadväznosti na základné vzdelanie, predpoklady a schopnosti lepšie sa uplatniť v spoločenskom, pracovnom a osobnom živote.

3) Rámcový učebný plán je základom pre tvorbu školských učebných plánov. Stanovuje základné proporcie medzi cieľovými zložkami vzdelávania formou minimálnych týždenných vyučovacích hodín a celkového počtu hodín za celé štúdium. ŠVP stanovuje záväzný minimálny počet hodín na všeobecné vzdelávanie, odborné vzdelávanie vrátane odbornej klinickej praxe. Disponibilné hodiny slúžia k rozšíreniu časových dotácií všeobecnej a odbornej zložky vzdelávania a sú podporným stimulom pre školy pri rozpracovaní konkrétneho učebného odboru pri zohľadnení potrieb školy, rozvojových programov regiónu, zamestnávateľov alebo žiakov. 
4) Vzdelávacie oblasti sú okruhy, do ktorých patrí problematika príbuzných školských predmetov rámcového učebného plánu. Sú stanovením obsahu vzdelávania. Vychádzajú z výkonových štandardov uvedených v kompetenčnom profile absolventa. Výkonové štandardy sa pretransformujú do obsahových štandardov. Obsahové štandardy sú záväznou normou pre školy, ktoré si podľa obsahových výkonových štandardov vytvoria predmety v každej vzdelávacej oblasti. Vzdelávacie oblasti v ŠVP sú orientované na základné učivo, ktoré musia školy povinne rešpektovať. Majú nadpredmetový charakter, čo umožňuje školám rôzne štruktúrovať vlastné ŠkVP, využívať medzipredmetové vzťahy, rozvíjať aplikačné súvislosti s ohľadom na daný učebný odbor, rozvoj nových technológií, zmeny vo výrobných programoch podnikov, zahraničné poznatky a skúseností, individuálne potreby a špecifiká žiakov. V odbornom vzdelávaní je diferencovane začleňované do rôznych vzdelávacích oblastí podľa charakteristiky daného odboru. Malo by sa predovšetkým zameriavať na materiálové a energetické zdroje, kvalitu pracovného prostredia, vplyvy pracovných činností na prostredie a zdravie, na technické a technologické procesy a riadiacu činnosť. Rozširujúce učivo sa môže realizovať rôznymi metódami a formami v rámci teoretického a praktického vyučovania. V praktickom vyučovaní je vhodné viesť žiakov napr. k správnemu upotrebeniu, separovaniu a odvozu odpadov, využívaniu úsporných spotrebičov a postupov, dodržiavaniu požiadaviek na bezpečnosť a hygienu práce. Tento typ učiva sa určí buď na štátnej úrovni alebo na úrovni škôl podľa indikovaných potrieb, záujmov a požiadaviek.

5) Učebné zdroje chápeme ako učebné pomôcky, prostriedky a didaktickú techniku odporúčané vo vyučovacom procese. Sú nositeľom učiva a používajú sa v rôznych priestoroch (interiéry a exteriéry). Ich súčasťou sú aj moderné technológie vo vzdelávaní. ŠVP odporúča základné učebné zdroje pre učebný odbor. ŠkVP budú špecifikovať tie učebné zdroje, ktoré sú
dôležité pre daný odbor štúdia. Učebné zdroje predstavujú zdroj významných informácií a prostriedkov na vytváranie zručností a návykov žiakov, cestu ich motivácie, upevňovania a kontroly nadobudnutých vedomostí, zručností a postojov, orientácie na ich individuálne záujmy.

6) Základné podmienky na realizáciu ŠVP vychádzajú zo všeobecných platných noriem a určujú základné (minimálne) požiadavky na zabezpečenie výchovnovzdelávacieho procesu. Je úlohou školy, aby tieto požiadavky sformulované v ŠVP konkretizovala vo svojom ŠkVP podľa reálnych potrieb a požiadaviek, aktuálnych cieľov a možností. ŠVP determinuje základné materiálne, personálne a organizačné podmienky, ako aj nevyhnutné podmienky bezpečnosti a hygieny práce.

7) Skúšobný poriadok záverečnej skúšky stanovuje všeobecne platné odporúčania o postupe tvorby tém  záverečnej skúšky ako aj o kritériách celkového hodnotenia záverečnej skúšky – hodnotiace štandardy.

8) Zásady pre tvorbu školských vzdelávacích programov určujú všetky pravidlá, postupy, cesty a prostriedky tvorby ŠkVP na základe ŠVP. Významnou podpornou zložkou je Metodika tvorby školských vzdelávacích programov.

1.3 Vymedzenie pojmov

a) Cieľ vzdelávania v ŠVP vyjadruje požiadavky na celkový vzdelanostný a osobnostný rozvoj žiaka, vymedzuje zámery výchovno-vzdelávacieho procesu a jeho vzdelávacie výstupy. V súlade s cieľmi stredného OVP sú v ŠVP formulované: všeobecné ciele založené na koncepte štyroch cieľov celoživotného vzdelávania pre 21. storočie formulované Medzinárodnou komisiou UNESCO2. Z hľadiska prípravy na povolanie, uznávania a potvrdzovania získanej kvalifikácie – vzdelávacích výstupov v danom študijnom odbore sú v ŠVP špecifické ciele vyjadrené ako kompetencie
-	 kognitívne, ktoré zahŕňajú oblasť vedomostí, intelektuálnych zručností, poznávacích schopností (pamäť, myslenie, tvorivosť) a
-	afektívne vymedzujúce oblasť postojov, hodnotovej orientácie a sociálnokomunikatívnych  zručností.
Cieľ vzdelávania je východiskom a podmienkou pre formulovanie obsahu, zabezpečenie procesu vzdelávania a hodnotenia výsledkov vzdelávacieho procesu. Je popísaný v charakteristike vzdelávacieho programu.

b) Kurikulum (angl. curriculum) – vzdelávací program znamená komplexný program riešenia všeobecných a špecifických cieľov, obsahu, metód a foriem vzdelávacieho procesu, stratégií a metód hodnotenia, organizácie a riadenia vzdelávania. Vývoj vzdelávacích programov je otvoreným procesom plánovania, realizácie a hodnotenia inštitucionálneho vzdelávania a vyžaduje si rozhodovanie a praktické riešenie na úrovni štátu, školy a triedy.

c) Kurikulárny dokument vymedzuje vzdelávací program. ŠVP (v krajinách Európskej únie „National Curriculum“ – Národné kurikulum) je štátom garantovaný rámec, ktorý určuje ciele, obsah vzdelávania, vzdelávacie výstupy a smernice na realizáciu školských kurikúl v oblasti formálneho (počiatočného) vzdelávania.

d) Kompetencia je preukázaná schopnosť využívať vedomosti, zručnosti, postoje, hodnotovú orientáciu a iné spôsobilosti na predvedenie a vykonávanie funkcií podľa daných štandardov v práci, pri štúdiu v osobnom a odbornom rozvoji jedinca a pri jeho aktívnom zapojení sa do spoločnosti, v budúcom uplatnení sa v pracovnom a mimopracovnom živote a pre jeho ďalšie vzdelávanie. Poznáme tieto kategórie kompetencií:
1.	 Kľúčové kompetencie chápeme ako významnú a dôležitú kategóriu všeobecne integrujúcich, použiteľných a prenosných súborov vedomostí, zručností, postojov, hodnotovej orientácie a ďalších charakteristík osobnosti, ktoré každý človek potrebuje k svojmu osobnému naplneniu a rozvoju, aktívnemu občianstvu, sociálnemu začleneniu, k tomu, aby mohol primerane konať v rôznych pracovných a životných situáciách na takej úrovni, aby si ich mohol ďalej rozvíjať, zachovávať a aktualizovať v rámci celoživotného vzdelávania. Vychádzajú zo Spoločného Európskeho referenčného rámca kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie. 
2.	Všeobecné kompetencie sú základné kognitívne (poznávacie) kompetencie, ktoré sa vyžadujú pre príbuzné skupiny povolaní (napr. matematika, čítanie, písanie, riešenie problémov, sociálne, komunikatívne a interpersonálne kompetencie). Vymedzujú široký poznávací základ potrebný pre uplatnenie človeka v spoločnosti a v mimopracovnom živote. Vytvárajú predpoklad celoživotného vzdelávania a prispievajú k profesionalizácii a adaptabilite každého jedinca.
3.	Odborné kompetencie sú kompetencie vyšpecifikované z profilov (štandardov) práce, tradičných a nových povolaní. Sú to sociálne a komunikatívne kompetencie, strategické schopnosti pri kompetenciách založených na riešení problému pri zabezpečovaní úloh, organizačné kompetencie, iniciatívnosť a aktívnosť. Strategicky ovplyvňujú schopnosti absolventa uplatniť sa na trhu práce, prispôsobovať sa jeho zmenám, samostatne rozhodovať o svojej profesijnej kariére a angažovať sa vo svojej vlastnej práci a v spolupráci s inými ľuďmi.

e) Učenie je proces, v ktorom žiak získava, využíva a prispôsobuje si informácie, myšlienky a hodnoty, praktické a kognitívne kompetencie. Prebieha prostredníctvom premýšľania, osobných úvah, obnovy informácií a sociálnych interakcií.

f) Vedomosti sú výsledkom zhromažďovania a prispôsobovania informácií v priebehu vzdelávania alebo učenia sa. V kontexte kvalifikácií poznáme teoretické alebo faktické vedomosti.

g) Zručnosti sú schopnosti aplikovať vedomosti a využívať know-how na zvládnutie rôznych úloh a riešenie problémov. V kontexte kvalifikácii sú kognitívne (napr. uplatnenie logického, kreatívneho alebo intuitívneho myslenia) a praktické (manuálna zručnosť, šikovnosť, pohotovosť a používanie metód, materiálov, prostriedkov, nástrojov a prístrojov).

h) Výkonový štandard je základné kritérium úrovne zvládnutia vedomostí, zručností a schopností. Vymedzuje úroveň významných vedomostí, zručností a kompetencií, ktoré má žiak podľa očakávania preukázať po ukončení vzdelávania. Musí odpovedať na otázku“ „Čo potrebuje žiak vedieť (kognitívna oblasť), čomu musí porozumieť (kognitívna a afektívna oblasť), čo má urobiť (afektívna a psychomotorická oblasť)“, aby splnil úlohu a preukázal svoj výkon. Je zároveň vstupným (cieľová požiadavka) a výstupným (vzdelávací výstup) štandardom. Výkonový štandard identifikuje merateľnosť vyučovacieho procesu. Popisuje produkt výučby, nie jej proces. Dôkazom dosiahnutia výkonového štandardu – vzdelávacieho výstupu je objektívne, validné a reliabilné sumatívne hodnotenie (záverečná skúška) na základe spoľahlivých kritérií, prostriedkov a postupov sumatívneho hodnotenia, ktorým sa overí dosiahnutie všeobecného a špecifického cieľa – hodnotiaci štandard. Z toho dôvodu je kompetenčný profil absolventa zásadným prvkom ŠVP a ŠkVP.

i) Obsahový štandard určuje rozsah požadovaných vedomostí a zručností. Vymedzuje požiadavky a podmienky, ktoré určujú obsah vzdelávania (čo sa majú a ako sa majú žiaci naučiť a učiť) a zručnosti (čo majú žiaci urobiť a ako to majú urobiť), aby úspešne zvládli vzdelávací výstup (preukázali výkon) a vzdelávací program. Obsahový štandard sa formuluje na základe výkonového štandardu. V ŠVP sú popísané vo vzdelávacích oblastiach.

j) Vzdelávací štandard obsahuje súbor požiadaviek na osvojenie si vedomostí, zručností a schopností, ktoré majú žiaci získať, aby mohli pokračovať vo vzdelávaní v nadväzujúcej časti vzdelávacieho programu alebo aby im mohol byť priznaný stupeň vzdelania. Je súborom výkonových a obsahových štandardov.
k) Vzdelávacie výstupy sú stanovenia o tom, čo žiak vie, chápe a je schopný urobiť, aby ukončil proces učenia/vzdelávania. Ide o štruktúrovaný popis spôsobilosti (odborné, všeobecné) nevyhnutných pre výkon určitej pracovnej úlohy, činnosti alebo súboru činností v danom povolaní . Vzdelávacie výstupy v oblasti OVP týkajúce sa získania, potvrdenia a uznania konkrétnej kvalifikácie (úplnej, čiastočnej) voláme kvalifikačný štandard. Každý vzdelávací výstup je vo svojej podstate výkonový štandard.

l) Hodnotiaci štandard definuje súbor kritérií, organizačných a metodických postupov na overenie dosiahnutých vzdelávacích výstupov. Vychádza z výkonového štandardu. Proces hodnotenia vytvára evidenciu o výkone žiaka.
Hodnotiaci štandard zahŕňa:
-	 kritériá hodnotenia pre každú všeobecnú a odbornú spôsobilosť. Určujú, ako stanoviť dôkaz o tom, že výkon žiaka bol preukázaný. Pokiaľ kompetencie stanovujú, čo má žiak vedieť a urobiť v rámci danej pracovnej činnosti, kritériá určujú, podľa čoho to poznáme a či sú tieto kompetencie osvojené. Kritériá musia byť konkrétne, jasné a zodpovedajúce danej kompetencii.
-	prostriedky a postupy hodnotenia vymedzujú cesty a spôsoby overovania kompetencií,
-	organizačné a metodické pokyny pre maturitné skúšky predstavujú súbor pravidiel a predpisov v rámci platnej legislatívy.

m) Hodnotenie je najvýznamnejšou časťou ŠkVP. Je to proces skompletizovania a interpretovania údajov a dôkazov o výkone žiaka. Skúšajúci overujú výkony žiakov vo vzťahu ku kritériám. V OVP sa sumatívnym hodnotením (záverečná skúška) overuje, potvrdzuje a uznáva získaná kvalifikácia v danom študijnom odbore.

n) Kvalifikácia je formálny výsledok procesu hodnotenia a validácie, ktorý sa získa, keď kompetentný orgán určí, že absolvent dosiahol vzdelávacie výstupy zodpovedajúce daným štandardom (výkonový – kvalifikačný štandard, obsahový štandard, hodnotiaci štandard).

2 CIELE VÝCHOVY A VZDELÁVANIA

Cieľom výchovy a vzdelávania je umožniť žiakovi 
a)	získať kompetencie, a to najmä v oblasti komunikačných schopností, ústnych spôsobilostí a písomných spôsobilostí, využívania informačno-komunikačných technológií, komunikácie v štátnom jazyku, materinskom jazyku a cudzom jazyku, matematickej gramotnosti a kompetencie v oblasti prírodných vied a technológií, k celoživotnému učeniu, sociálne kompetencie a občianske kompetencie, podnikateľské schopnosti a kultúrne kompetencie, 
b)	ovládať základy  cudzieho  jazyka 
c)	naučiť sa správne identifikovať a analyzovať problémy a navrhovať ich riešenia a vedieť ich riešiť,
d)	rozvíjať manuálne zručnosti, tvorivé, umelecké psychomotorické schopnosti, aktuálne poznatky a pracovať s nimi v oblastiach súvisiacich s nadväzujúcim vzdelávaním alebo na trhu práce,
e)	posilňovať úctu ku kultúrnym a národným hodnotám a tradíciám štátu, ktorého je občanom, k štátnemu jazyku, k materinskému jazyku a k svojej vlastnej kultúre,
f)	získať a posilňovať úctu k ľudským právam a základným slobodám a zásadám ustanoveným v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd,
g)	pripraviť sa na zodpovedný život v slobodnej spoločnosti, v duchu porozumenia a znášanlivosti, rovnosti muža a ženy, priateľstva medzi národmi, národnostnými a etnickými skupinami náboženskej tolerancie,
h)	 naučiť sa rozvíjať a kultivovať svoju osobnosť a celoživotne sa vzdelávať, pracovať v skupine a preberať na seba zodpovednosť,
i)	 naučiť sa kontrolovať a regulovať svoje správanie, starať sa a chrániť svoje zdravie vrátane zdravej výživy a životné prostredie a rešpektovať všeľudské etické hodnoty,

3 VŠEOBECNÉ CIELE ODBORNÉHO VZDELÁVANIA A PRÍPRAVY NA
ÚROVNI ISCED 3C

OVP je súčasťou celoživotného vzdelávania a musí byť súčasťou spoločnosti založenej na vedomostiach, v ktorej je vzdelávanie cestou rozvoja ľudskej osobnosti.
Zámerom OVP je pripraviť žiaka na úspešný, zmysluplný a zodpovedný osobný, občiansky a pracovný život. Všeobecné ciele OVP na úrovni ISCED 3C sú:

1. Cieľ – učiť sa poznávať znamená naučiť sa osvojiť si nástroje pochopenia sveta a rozvíjať schopnosti nevyhnutné k učeniu sa.
OVP má:
-	rozvíjať základné myšlienkové postupy žiakov, ich pamäť a schopnosť sústredenia,
-	podporovať osvojovanie všeobecných princípov a algoritmov riešenia problémov, javov a situácií, ako aj bežných zručností pre prácu s informáciami,
-	podporovať poznanie žiakov lepšieho chápania sveta, v ktorom žijú a nevyhnutnosť udržateľného rozvoja,
-	viesť k porozumeniu základných vedeckých, technologických a technických metód, postupov a nástrojov a rozvíjať zručnosti pri ich aplikácii,
-	rozvíjať osvojenie si základných poznatkov, pracovných postupov a nástrojov potrebných pre kvalifikovaný výkon povolania na trhu práce,
-	pripravovať žiakov pre celoživotné vzdelávanie.

2. Cieľ – učiť sa rozhodovať znamená naučiť sa tvorivo zasahovať do svojho životného, pracovného a spoločenského prostredia.
OVP má:
-	rozvíjať aktívny a tvorivý prístup žiakov k riešeniu problémov a hľadaniu progresívnych riešení,
-	podporovať flexibilitu, adaptabilitu a kreativitu žiakov,
-	viesť žiakov k aktívnemu prístupu k práci, profesijnej kariére a prispôsobovaniu sa zmenám na trhu práce,
-	rozvíjať cieľavedomý prístup žiakov k tímovej a samostatnej práce,
-	vytvárať zodpovedný prístup žiakov k plneniu svojich povinností a rešpektovaniu stanovených pravidiel,
-	viesť žiakov k hodnoteniu svojich schopností a rešpektovaniu schopností druhých,
-	rozvíjať zručnosti potrebných k rokovaniu, diskusii, kompromisu, obhajobe svojho stanoviska a k akceptovaniu stanovísk druhých,
-	viesť žiakov k chápaniu práce ako príležitosti pre sebarealizáciu.

3. Cieľ – učiť sa existovať znamená porozumieť vlastnej osobnosti a jej vytváraniu v súlade s všeobecne akceptovanými morálnymi hodnotami.
OVP má:
-	rozvíjať telesné a duševné schopnosti a zručnosti žiakov,
-	prehlbovať zručnosti potrebné k sebareflexii, sebapoznaniu a sebahodnoteniu,
-	vytvárať primerané sebavedomie a inšpiráciu žiakov,
-	rozvíjať slobodné, kritické a nezávislé myslenie žiakov, ich úsudok a rozhodovanie,
-	viesť k prijímaniu zodpovednosti žiakov za svoje myslenie, rozhodovanie, správanie a cítenie,
-	viesť žiakov k emocionálnemu a estetickému vnímaniu,
-	rozvíjať kreativitu, nadanie, špecifické schopnosti a predstavivosti.

4. Cieľ – učiť sa žiť v spoločnosti a žiť s ostatnými znamená vedieť spolupracovať s ostatnými a podieľať sa na živote spoločnosti a nájsť si v nej svoje miesto.
OVP má:
-	rozvíjať úctu k ľudskému životu a jeho hodnote,
-	vytvárať úctu a rešpekt k živej a neživej prírode, k ochrane životného prostredia a k chápaniu globálnych problémov ľudstva,
-	prehlbovať osobnostnú, národnostnú a občiansku identitu žiakov, ich pripravenosť chrániť vlastnú identitu a rešpektovať identitu druhých,
-	viesť žiakov k tomu, aby sa vo vzťahu k iným ľuďom oslobodili od predsudkov, xenofóbie, intolerancie, rasizmu, agresívneho nacionalizmu, etnickej, náboženskej a inej neznášanlivosti,
-	vytvárať zodpovedné a slušné správanie žiakov v súlade s morálnymi zásadami a zásadami spoločenského správania sa,
-	viesť žiakov k aktívnej účasti v občianskom živote a spolupráci na rozvoji demokracie,
-	rozvíjať komunikačné zručnosti žiakov a zručnosti pre hodnotný pracovný, rodinný a partnerský život.

4 CHARAKTERISTIKA ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU  
   UČEBNÉHO ODBORU: 5371 3 SANITÁR

4.1 Popis vzdelávacieho programu

Vzdelávací program je určený pre učebný odbor:  5371 3  sanitár. 

Zameriava sa na kvalifikovanú prípravu zdravotníckych pracovníkov – sanitárov. Jeho obsah a štruktúra poskytuje odborný profil, ktorý je zárukou prípravy absolventov schopných samostatne vykonávať sanitárske činnosti na všetkých úsekoch zdravotnej a sociálnej starostlivosti v zdravotníckych, sociálnych a iných zariadeniach.

Z hľadiska jeho použitia pre cieľové skupiny vzdelávacej sústavy Slovenskej republiky je určený pre: 
•	absolventov základných škôl organizovaný formou externého dvojročného štúdia
•	absolventov stredných škôl so stredným stupňom vzdelania  ukončeného záverečnou alebo maturitnou skúškou organizovaný formou externého jednoročného štúdia. 

Podmienkou prijatia na vzdelanie  je splnenie podmienok prijímacieho konania. 

Absolventi tohto vzdelávacieho programu získajú stredné odborné vzdelanie (alebo získajú odbornú kvalifikáciu v inom odbore vzdelania, než v ktorom vykonali záverečnú alebo maturitnú skúšku), ktoré podľa klasifikácie ISCED predstavuje úroveň 3 C. 

Výstupným dokladom o získanom vzdelaní je vysvedčenie o záverečnej skúške. 

Štúdium sa realizuje externou formou ako večerné štúdium.

Učebný odbor:   	531 3  sanitár
	
Odborné zamerania:	––––	
Vzdelávacie oblasti v odbornom vzdelávaní:	•	Teoretické vzdelávanie  

•	Praktická príprava  a odborná klinická prax
	
Forma, spôsob a organizácia
štúdia:	1.	Večerné štúdium pre absolventov základnej školy.
2.	Večerné štúdium pre absolventov strednej školy.

4.2 Základné údaje

Vyučovací jazyk	Štátny jazyk	
Dĺžka vzdelávania a prípravy:	1.	Dva roky
2.	Jeden rok
	
Učebný odbor je
určený pre:	1. Absolventov základnej školy
2. Absolventov strednej školy, ukončenej  maturitnou 
    skúškou alebo záverečnou skúškou. 	
Podmienky na prijatie
do učebného odboru:	Do prvého ročníka externého štúdia môžu byť prijatí  absolventi základnej školy alebo strednej školy, ktorí splnili podmienky prijímacieho  konania.
Vyjadrenie lekára o zdravotnom stave uchádzača musí byť pripojené.	
Spôsob ukončenia vzdelávania
a prípravy:	Záverečná  skúška	
Doklad o dosiahnutom 
vzdelaní:	Dokladom o dosiahnutom vzdelaní je vysvedčenie o záverečnej skúške.	
Poskytnutý stupeň vzdelania:	Štúdium poskytuje stredné odborné vzdelanie  
Klasifikácia  stupňov vzdelania podľa ISCED: 3 C	
Pracovné uplatnenie
absolventa:	Sanitár je zdravotnícky pracovník, ktorý sa uplatní najmä v zdravotníckych zariadeniach,  zariadeniach sociálnej starostlivosti, úradoch verejného zdravotníctva, kúpeľoch a iných zariadeniach.	
Nadväzná odborná príprava:	Úplné stredné odborné štúdium najmä v odbore: 
zdravotnícky asistent. 
Ďalšie  vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov podľa platnej legislatívy MZ SR	

Charakteristika obsahu vzdelávania a prípravy

Obsah vzdelania je koncipovaný tak, aby žiaci zvládli všeobecné a odborné poznatky a zručnosti na požadovanej profesionálnej úrovni nevyhnutné na získanie stredného odborného vzdelania a odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania sanitár. Tomu zodpovedá štruktúra a obsah odbornej zložky vzdelávania  vrátane klinickej praxe. Dominantnú zložku odbornej prípravy tvoria predmety teoretického a praktického zamerania, najmä zdravoveda, sanitárstvo a klinická prax v sanitárskych činnostiach. Tieto predmety prehlbujú vzťah medzi teoretickými vedomosťami a praktickým osvojovaním si profesionálnych zručností.

4.3 Požiadavky zdravotnej spôsobilosti  na uchádzača

Do stredných zdravotníckych škôl môžu byť prijatí uchádzači, ktorých zdravotný stav posúdil a na prihláške potvrdil všeobecný lekár pre dospelých. Do učebného odboru sanitár môžu byť  prijatí žiaci, ktorí spĺňajú zdravotné kritériá na prácu v odbore, vrátane kritérií pre pracovníkov vykonávajúcich  epidemiologicky závažnú činnosť a  podľa legislatívnych predpisov MZ SR. 

Do učebného odboru 5371 3 sanitár nemôžu byť prijatí uchádzači, ktorí majú mentálne, zmyslové alebo telesné postihnutie, zdravotné oslabenie alebo ochorenie, majú narušenú komunikačnú schopnosť, autistický syndróm, poruchy psychického vývinu.

4.4 Požiadavky na bezpečnosť, ochranu zdravia a hygienu práce

Požiadavky vychádzajúce zo všeobecne platných predpisov, nariadení a vyhlášok.

Výchova k bezpečnosti a ochrane zdravia, hygiene práce a ochrane pred požiarom je neoddeliteľnou súčasťou teoretického vyučovania, praktickej prípravy a klinickej praxe.
V priestoroch určených na vyučovanie žiakov je potrebné utvoriť podľa platných predpisov podmienky na zaistenie bezpečnosti a hygieny práce. Je nevyhnutné preukázateľne poučiť žiakov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a dodržiavanie týchto predpisov vyžadovať. 

V priestoroch určených na praktickú prípravu je potrebné podľa platných technických predpisov vytvoriť podmienky na bezpečnú prácu, dôkladne a preukázateľne oboznámiť žiakov s predpismi o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, s hygienickými predpismi, s technickými predpismi a technickými normami, s predpísanými technologickými postupmi, s pravidlami bezpečnej obsluhy technických zariadení, používaním ochranných prostriedkov
a dodržiavanie týchto predpisov kontrolovať a vyžadovať. 

Pracovná činnosť v učebnom odbore si vyžaduje stále a priame vedenie odborného učiteľa alebo odborného pracovníka povereného vedením nácviku a upevňovania odborných činností. 

V procese priebehu praktických činností sa musia používať predpísané ochranné pracovné prostriedky a pomôcky, technika a prístroje v bezchybnom stave.

Klinická prax v zdravotníckych, sociálnych a ďalších zariadeniach prebieha v záujme bezpečnosti a ochrany zdravia žiakov  rovnako ako aj z hľadiska zdravotníckej etiky, ochrany zdravia pacientov/klientov a hygieny v skupinách s počtom žiakov maximálne 10, podľa charakteru činností.

4.5 Hodnotenie

Hodnotenie je jednou z najvýznamnejších činností kontroly vyučovacieho procesu, ktorou sa zisťujú a posudzujú výsledky vzdelávania. Musí spĺňať tieto funkcie:

-	diagnostická, ktorá určuje mieru vedomostí, zručností, postojov žiakov a ich nedostatkov,
-	prognostická, ktorá identifikuje zodpovedajúce predpoklady, možnosti a potreby ďalšieho vývoja žiakov,
-	motivačná, ovplyvňujúca pozitívnu motiváciu žiakov,
-	výchovná, formujúca pozitívne vlastnosti a postoje žiakov,
-	informačná, ktorá dokumentuje výsledky vzdelávania,
-	rozvíjajúca, ktorá ovplyvňuje sebakontrolu a sebahodnotenie žiakov,
-	spätnoväzbová, ktorá vplýva na revidovanie procesu výučby.
ŠVP odporúča v rámci celého výchovno-vzdelávacieho procesu akceptovať tieto funkcie a na základe nižšie uvedených kritérií využívať nasledovné formy hodnotenia:

1) podľa výkonu žiaka
a)	výkonové hodnotenie, v ktorom sa výkon žiaka porovnáva s výkonom iných žiakov,
b)	hodnotenie absolútneho výkonu, kde sa výkon žiaka meria na základe stanoveného kritéria (norma, štandard),
c)	individuálne hodnotenie, pri ktorom sa porovnáva aktuálny výkon žiaka s jeho predchádzajúcim výkonom.

2) podľa cieľa vzdelávania
a)	sumatívne hodnotenie na jasne definovaných kritériách pri ukončení štúdia (záverečná skúška),
b)	formatívne hodnotenie zabezpečuje spätnú väzbu medzi žiakom a učiteľom.

3) podľa času
a)	priebežné hodnotenie, kde sa žiak hodnotí v priebehu celého vyučovacieho obdobia,
b)	záverečné hodnotenie, pri ktorom sa žiak hodnotí jednorázovo na konci vyučovacieho obdobia.

4) podľa informovanosti
a)	formálne hodnotenie, kedy je žiak dopredu informovaný o hodnotení a môže sa naň pripraviť,
b)	neformálne hodnotenie, pri ktorom sa pozoruje bežná činnosť žiaka vo vyučovacom procese.

5) podľa činnosti
a)	hodnotenie priebehu činnosti, napr. rôznych cvičení, úloh a pod.,
b)	hodnotenie výsledku činnosti, napr. test, výkres, model, výrobok a pod.

6) podľa prostredia
a)	interné hodnotenie, prebieha v škole učiteľmi,
b)	externé hodnotenie prebieha v škole inými ľuďmi napr. učiteľ z inej školy, odborník z praxe, inšpektor a pod.

Hodnotenie v OVP je založené na hodnotiacom štandarde. Je to súbor kritérií, organizačných a metodických postupov na overovanie vzdelávacích výkonov – výkonových štandardov. Zisťuje, či žiak predpísaný vzdelávací výstup zvládol.

Hodnotiaci štandard zahŕňa:

Kritériá hodnotenia zisťujú mieru realizácie plánovaných výsledkov, určujú, ako stanoviť dôkaz o tom, že učenie bolo ukončené a preukázané pre požadovaný výkonový štandard. Je dôležité aby kritériá hodnotenia boli definované na jeden výkon, aby boli konkrétne, jasné, stručné, zamerané buď na proces (činnosť) alebo na výsledok činnosti.

Spôsoby a postupy hodnotenia môžu byť rôzne. Pre OVP odporúčame rozdeliť ich podľa nasledovných kritérií:

a) podľa počtu skúšaných žiakov
-	individuálne
-	skupinovo
-	frontálne

b) podľa časového zaradenia
-	 priebežné skúšanie (skúša sa učivo jednej alebo niekoľkých vyučovacích hodín),
-	 súhrnné skúšanie (skúša sa učivo tematického celku alebo učivo za celé klasifikačné obdobie),
-	 záverečné skúšanie (záverečné alebo opravné skúšky).

c) podľa spôsobu vyjadrovania sa
-	 ústne hodnotenie (otázka – odpoveď),
-	 písomné hodnotenie (cieľový test, test voľných odpovedí, stanovenie (určenie niečoho), prípadová štúdia, projekt, zistenie a pod.),
-	 praktické hodnotenie (cvičenia, simulácie, projekty a pod.).

d) podľa vzdelávacích výstupov
-	kognitívne (rozumové) kompetencie napr. pamäťové alebo aktuálne činnosti 
-	 praktické kompetencie (výrobok, proces, postup).
 Odporúčame pri hodnotení praktických kompetencií brať do úvahy „Referencie“ kompetentných osôb, odborníkov alebo organizácií, ktoré vypovedajú o kvalite vedomostí, zručností a postojoch. Rôzne metódy hodnotenia praktických a kognitívnych kompetencií ukazuje nasledovná tabuľka.

Zoznam štandardných nástrojov hodnotenia 
ODBORNÉ KOMPETENCIE 
	KOGNITÍVNE KOMPETENCIE	
Praktické cvičenia	Ústna odpoveď (krátke, súvislé	
Simulované situácie	a obmedzené odpovede, doplnenia)	
Úloha hrou	Písomné odpovede (testy)	
Ústne odpovede	Projekt	
Projekt	Zistenie	
Zistenie	Stanovenie (niečo určiť)	
Stanovenie (niečo určiť)	Porovnanie	
Prípadová štúdia	Prípadová štúdia	
Zapisovanie do pracovnej knihy	Školská práca	
Protokoly	Úlohy a cvičenia	
Správy		
Osobný rozhovor		
Dotazník		

Pri rozhodovaní o využití uvedených postupov platia tieto zásady:
praktické, ústne a písomné overovanie by sa malo používať vtedy, ak je možné overiť kompetencie na základe kritérií v určitom stanovenom čase,
-	písomné overovanie by sa malo použiť tam, kde sa dá predložiť vopred pripravený písomný materiál,
-	portfólio by sa malo použiť vtedy, keď ide o priebežné hodnotenie a nie je možné hodnotiť kompetencie podľa kritérií v stanovenom čase.

Organizačné a metodické pokyny sa týkajú platných predpisov, dokumentácie a pravidiel pre záverečnú skúšku.
V oblasti OVP odporúčame systematické hodnotenie žiakov v kombinácií ústnej a písomnej formy, v praktickej príprave pestrú škálu praktických úloh a riešenie odborných problémových situácií.

5 KOMPETENCIE (PROFIL) ABSOLVENTA ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO
PROGRAMU

5.1 Celková charakteristika absolventa

Učebný odbor sanitár pripravuje  zdravotníckych pracovníkov, ktorí sú spôsobilí samostatne vykonávať sanitárske činnosti v zdravotníckych, kúpeľných, sociálnych zariadeniach, úradoch verejného zdravotníctva a iných zariadeniach.
Zdravotnícke povolanie sanitára si vyžaduje základné odborné vedomosti a spôsobilosti a kladie nároky na osobnostný rozvoj. Absolvent je schopný aplikovať nadobudnuté vedomosti a zručnosti v praxi, zorganizovať, zrealizovať aktivity, vyhodnotiť svoju prácu.

Dôležitou súčasťou profilu absolventa sú jeho vedomosti a spôsobilosti z oblasti starostlivosti o pomôcky, zdravotnícky materiál a starostlivosť o prostredie pacienta, so zameraním najmä na preddezinfekciu, dezinfekciu a sterilizáciu. Absolventi ovládajú príslušnú techniku, stroje a zariadenia, príslušné pracovné postupy. Absolventi sú pripravení na výkon sanitárskych  činností na všetkých lôžkových oddeleniach, operačných traktoch, v laboratóriách, v lekárenskej službe, na transfúznych oddeleniach, v pitevni, v centrálnej sterilizácii, sádrovni, kúpeľoch, zariadeniach sociálnej starostlivosti  a na jednotlivých oddeleniach úradov verejného zdravotníctva, pre ktoré je podmienkou stredné odborné vzdelanie. 

V správaní absolventa dominuje tolerancia, empatia, asertivita a prosociálne správanie. 

Odborná stredoškolská príprava je orientovaná tak, aby absolvent mohol ďalej pokračovať v stredoškolskom vzdelávaní na strednej zdravotníckej škole, najmä v študijnom odbore zdravotnícky asistent a tak získať úplné stredné odborné vzdelanie ukončené maturitnou skúškou.

Absolvent učebného odboru  je  pripravený:

-	samostatne vykonávať starostlivosti o pomôcky, zdravotnícky materiál a starostlivosť o prostredie pacienta
-	ovládať príslušnú techniku, stroje a zariadenia, príslušné pracovné postupy
-	vykonávať sanitárske činnosti na všetkých lôžkových oddeleniach, operačných traktoch, v laboratóriách, v lekárenskej službe, na transfúznych oddeleniach, v pitevni, v centrálnej sterilizácii, sádrovni, na jednotlivých oddeleniach úradov verejného zdravotníctva, v zariadeniach sociálnej starostlivosti a kúpeľných zariadeniach.

	Absolvent sa uplatní vo všetkých úsekoch zdravotnej starostlivosti, kde môže pracovať samostatne vo vybraných činnostiach a v tíme.

Odbornou praxou a ďalším štúdiom si zvyšuje kvalifikáciu.

Po absolvovaní vzdelávacieho programu absolvent disponuje nasledujúcimi kompetenciami.

5. 2 Kľúčové kompetencie

Vzdelávanie v ŠVP v súlade s cieľmi stredného odborného vzdelávania na úrovni ISCED 3C smeruje k tomu, aby si žiaci vytvorili na tejto úrovni zodpovedajúce schopnosti a študijné predpoklady. Kľúčové kompetencie sa musia zakomponovať do všetkých vzdelávacích oblastí. V súlade so Spoločným európskym rámcom kľúčových kompetencií ako základným orientačným nástrojom pre vymedzenie kľúčových kompetencií ŠVP vymedzil nasledovné kľúčové kompetencie:

a) Komunikatívne a sociálno-interakčné spôsobilosti

Sú to spôsobilosti, ktoré sú základom pre ďalšie získavanie vedomostí, zručností, postojov a hodnotovej orientácie. Patria sem schopnosti nevyhnutné pre pracovný a spoločenský život, ktoré v konkrétnych situáciách umožnia žiakom primerane ústne a písomne sa vyjadrovať, spracovávať a využívať písomné materiály, znázorňovať, vysvetľovať a riešiť problémové úlohy a situácie komplexného charakteru, čítať, rozumieť a využívať text. Tieto kompetencie sú veľmi úzko späté s osvojovaním si kultúry myslenia a poznávania, vyhľadávania, uchovávania, využívania a vytvárania informácií, s rozvojom schopnosti komunikovať aspoň v jednom cudzom jazyku. Žiaci sa získaním týchto spôsobilostí naučia akým spôsobom sa vymieňajú informácie, ako generovať produktívne samoriadené učenie, zapamätajú si, že učenie je v konečnom dôsledku sociálny proces prispôsobovania učebného prostredia pre integráciu aj znevýhodnených sociálnych skupín.

Absolvent má:

-	rozumieť bežnému a odbornému ústnemu a písomnému prejavu druhých,
-	komunikovať zreteľne a kultivovane na primeranej odbornej úrovni,
-	formulovať svoje myšlienky zrozumiteľne a súvisle, v písomnom prejave prehľadne a   jazykovo správne,
-	zúčastňovať sa aktívnej diskusie, formulovať svoje názory a postoje,
-	ovládať základy komunikácie v cudzom jazyku pre základné pracovné uplatnenie podľa potrieb a charakteru príslušnej odbornej kvalifikácie,
-	chápať výhody ovládania cudzích jazykov pre životné a spoločenské uplatnenie a prehlbovať svoju jazykovú spôsobilosť,
-	spracovávať bežné administratívne písomnosti a pracovné dokumenty,
-	dodržiavať jazykové a štylistické normy,
-	používať odbornú terminológiu a symboliku,
-	vyjadrovať sa a vystupovať v súlade so zásadami kultúry prejavu a správania sa,
-	využívať svoje vedomosti pri riešení bežných problémových situácií,
-	ovládať prácu s príručkami, učebnicami, odborným textom a primerane ich interpretovať,
-	ovládať užívateľské operácie na počítači na úrovni spotrebiteľa a vnímať digitálnu gramotnosť ako východisko pre celoživotné vzdelávanie,
-	rozvíjať svoju tvorivosť,
-	využívať informačné zdroje poskytujúce prístup k informáciám a príležitostiam na vzdelávanie v celej Európe.

b) Intrapersonálne a interpersonálne spôsobilosti

Sú to schopnosti, ktoré žiak získava za účelom aktívneho zapojenia sa do spoločnosti založenej na vedomostiach s jasným zmyslom pre vlastnú identitu a smer života, sebazdokonaľovanie a zvyšovanie výkonnosti, racionálneho a samostatného vzdelávania a učenia sa počas celého života, aktualizovania a udržovania potrebnej základnej úrovne zručností. Od žiaka sa vyžaduje regulovať správanie, prehodnocovať základné zručnosti, sebatvoriť, zapájať sa do medziľudských vzťahov, pracovať v tíme, preberať zodpovednosť sám za seba a za prácu iných, schopnosť starať sa o svoje zdravie a životné prostredie, rešpektovať všeľudské etické hodnoty, uznávať ľudské práva a slobody.

Absolvent má:

-	posudzovať reálne svoje fyzické a duševné možnosti, odhadovať dôsledky svojho konania a správania sa v rôznych situáciách,
-	vytvárať, objasňovať a aplikovať hodnotový systém a postoje,
-	určovať vážne nedostatky a kvality vo vlastnom učení, pracovných výkonoch a osobnostnom raste,
-	stanovovať si ciele a priority podľa svojich osobných schopností, záujmov, pracovnej orientácie a životných podmienok,
-	reagovať adekvátne na hodnotenie svojho vystupovania a spôsobov správania zo strany iných ľudí, prijímať rady a kritiky,
-	plniť plán úloh smerujúci k daným cieľom a snažiť sa ich vylepšovať formou využívania sebakontroly, sebaregulácie, sebahodnotenia a vlastného rozhodovania,
-	overovať získané poznatky, kriticky posudzovať názory, postoje a správanie druhých,
-	zmerať vlastnú činnosť na dodržiavaní osobnej zodpovednosti a dosiahnutie spoločného cieľa v pracovnom kolektíve,
-	pracovať v tíme a podieľať sa na realizácií spoločných pracovných a iných činností,
-	mať zodpovedný vzťah k svojmu zdraviu, starať sa o svoj fyzický a duševný rozvoj, byť si vedomí dôsledkov nezdravého životného štýlu a závislostí,
-	prijímať a zodpovedne plniť dané úlohy,
-	predkladať spolupracovníkom vlastné návrhy na zlepšenie práce, bez zaujatosti posudzovať návrhy druhých,
-	prispievať k vytváraniu ústretových medziľudských vzťahov, predchádzať osobným konfliktom, nepodliehať predsudkom a stereotypom v prístupe k druhým.

c) Schopnosť tvorivo riešiť problémy

Tieto schopnosti sa využívajú na identifikovanie problémov, na ich analýzu a stanovenie efektívnych postupov, perspektívnych stratégií a vyhodnocovanie javov. Sú to schopnosti, ktoré sa objavujú v náročnejších podmienkach, aj pri riešení problémov ľudí, ktorí sa nevedia zaradiť do spoločenského života. Žiaci musia byť schopní vyhodnocovať základné dopady, napr. dopad na životné prostredie, dopad nerozvážnych rozhodnutí alebo príkazov, pracovný a osobný dopad v širšom slova zmysle ako je ekonomický blahobyt, telesné a duševné zdravie a pod. Sú to teda schopnosti, ktoré na základe získaných vedomostí umožňujú stanoviť jednoduché algoritmy na vyriešenie problémových úloh, javov a situácií a získané poznatky využívať v osobnom živote a povolaní.

Absolvent má:

-	využívať zrozumiteľné návody na objasňovanie podstaty problému,
-	pochopiť zadanie úlohy alebo určiť jadro problému a získať informácie potrebné k riešeniu, navrhnúť jednoduchý spôsob riešenia, zdôvodniť ho, vyhodnotiť a overiť správnosť zvoleného postupu a dosiahnutých výsledkov,
-	uplatňovať pri riešení problému rôzne jednoduché metódy myslenia a myšlienkových operácií,
-	zhodnotiť význam informácií, zhromažďovať a využívať ich pre optimálne riešenie základných pracovných problémových situácií, zvažovať výhody a nevýhody navrhovaných riešení,
-	vybrať správny (optimálny) postup na realizáciu riešenia a dodržiavať ho,
-	spolupracovať pri riešení problémov s inými ľuďmi.

d) Podnikateľské spôsobilosti

Prispievajú k tvorbe nových pracovných miest, umožňujú samozamestnanosť, pomáhajú ľuďom nachádzať prácu, orientovať sa na vlastné podnikanie, zlepšovať svoje pracovné a podnikateľské výkony. Učiť sa ako sa učiť, prispôsobovať sa zmenám a využívať informačné toky, to sú generické zručnosti, ktoré by mal získať žiak. 

Absolvent má:

-	mať zodpovedný postoj k vlastnej profesijnej budúcnosti a ďalšiemu vzdelávaniu, uvedomovať si význam celoživotného učenia a byť pripravený prispôsobovať sa k zmeneným pracovným podmienkam,
-	využívať k učeniu rôzne informačné zdroje, vrátane skúseností iných a svoje vlastné,
-	sledovať a hodnotiť vlastný úspech vo svojom učení, prijímať hodnotenie výsledkov svojho učenia zo strany iných ľudí,
-	poznať možnosti ďalšieho vzdelávania, hlavne v odbore prípravy na povolanie,
-	mať prehľad o možnostiach uplatnenia na trhu práce v danom odbore,
-	cieľavedome a zodpovedne rozhodovať o svojej budúcej profesií a vzdelávacej ceste,
-	mať reálnu predstavu o pracovných a iných podmienkach v odbore, o požiadavkách zamestnávateľov na pracovné činnosti a vedieť ich porovnávať so svojimi predstavami a reálnymi predpokladmi,
-	interpretovať základné informácie o prieskume trhu, reklame a cieľoch podnikania,
-	vedieť získavať a vyhodnocovať informácie o pracovných a vzdelávacích príležitostiach,
-	využívať poradenské a sprostredkovateľské služby tak v oblasti sveta práce, ako aj v oblasti vzdelávania,
-	primerane komunikovať s potenciálnymi zamestnávateľmi, prezentovať svoj odborný potenciál a svoje odborné ciele,
-	vedieť vystihnúť podstatu, realitu, fakty, predvídať dôsledky,
-	poznať zásady konštruktívnej kritiky, vedieť zaujať kritické postoje, prijímať kritiku druhých,
-	poznať všeobecné práva a povinnosti zamestnávateľov a pracovníkov,
-	poznať vlastné chyby a byť schopný sebareflexie,
-	identifikovať a riešiť aj sporné problémy (nevyhýbať sa ich riešeniu),
-	robiť aj nepopulárne, ale správne opatrenia a rozhodnutia,
-	chápať podstatu a princíp podnikania, mať predstavu o základných právnych, ekonomických, administratívnych, osobnostných a etických aspektoch súkromného podnikania,
-	dokázať vyhľadávať a posudzovať podnikateľské príležitosti v súlade s realitou trhového prostredia, svojimi predpokladmi a ďalšími možnosťami.

e) Spôsobilosť využívať informačné technológie

Tieto spôsobilosti pomáhajú žiakom rozvíjať základné zručnosti pri práci s osobným počítačom, internetom, využívať rôzne informačné zdroje a informácie v pracovnom a mimo pracovnom čase. Sú to teda schopnosti, ktoré umožňujú žiakom ich osobnostný rast, vlastné učenie a výkonnosť v práci.

Absolvent má:

-	ovládať počítač, poznať jeho základné časti a jednoduchý spôsob jeho obsluhy,
-	pochopiť základné informácie o štruktúre a fungovaní počítača,
-	pracovať s jednoduchými základnými a aplikačnými funkciami programu potrebnými pre výkon povolania,
-	ovládať obsluhu periférnych zariadení potrebných pre činnosť používaného programu,
-	učiť sa používať nové jednoduché aplikácie,
-	komunikovať elektronickou poštou, využívať jednoduché prostriedky online a offline komunikácie,
-	vyhľadávať jednoduché informačné zdroje a informácie z otvorených zdrojov,
-	ovládať základy grafického znázorňovania a vedieť ich podľa potreby využiť
-	v praktickom živote,
-	evidovať, triediť a uchovávať informácie tak, aby ich mohol využívať pri práci,
-	chrániť informácie pred znehodnotením alebo zmanipulovaním,
-	posudzovať vierohodnosť rôznych informačných zdrojov, kriticky pristupovať k získaným informáciám a byť mediálne gramotný.

f) Spôsobilosť byť demokratickým občanom

Sú to schopnosti, ktoré umožňujú žiakom žiť plnohodnotným sociálnym životom a tak prispievať k zvyšovaniu spoločenskej úrovne. Cestou získaných schopností žiaci zdokonaľujú svoj osobnostný rast, vlastné učenie, využívajú sebapoznávanie, sebakontrolu a sebareguláciu pre prácu v kolektíve, prijímajú zodpovednosť za vlastnú prácu a prácu ostatných. Svojím podielom prispievajú k životu a práci k spoločnosti založených na vedomostiach, prispievajú k rozvíjaniu demokratického systému spoločnosti, k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju štátu so zodpovednosťou voči životnému prostrediu, zachovaniu života na Zemi, rozvíjaniu vzájomného porozumeniu si medzi osobami a skupinami, rozvíjajú svoje schopnosti ako je empatia, súcit, tolerancia, rešpektovanie práv a slobôd.

Absolvent má:

-	rozumieť podstate sveta a spoločnosti na primeranej úrovni,
-	rešpektovať, že telesná, citová, rozumová i vôľová zložka osobnosti sú rovnocenné a vzájomne sa dopĺňajú,
-	konať zodpovedne, samostatne a iniciatívne, nielen vo svojom vlastnom záujme, ale aj vo verejnom záujme,
-	dodržiavať zákony, rešpektovať práva a osobnosť druhých ľudí, ich kultúrne špecifiká, vystupovať proti neznášanlivosti, xenofóbií a diskriminácií,
-	konať v súlade s morálnymi princípmi a zásadami spoločenského správania, prispievať k uplatňovaniu hodnôt demokracie,
-	uvedomovať si vlastnú kultúrnu, národnú a osobnostnú identitu, pristupovať s toleranciou k identite druhých,
-	zaujímať sa aktívne o politické a spoločenské dianie u nás a vo svete,
-	rešpektovať rôzne názory na svet, rozvoja,
-	uznávať hodnotu života, uvedomovať si zodpovednosť za vlastný život a spoluzodpovednosť pri ochrane života a zdravia iných,
-	uznávať tradície a hodnoty svojho národa, chápať jeho minulosť i súčasnosť v európskom a svetovom kontexte,
-	podporovať hodnoty miestnej, národnej, európskej a svetovej kultúry a mať k nim vytvorený pozitívny vzťah,
-	orientovať sa v problematike nerovnomerného hospodárskeho rozvoja, etnických, rasových a náboženských konfliktov, terorizmu,
-	pochopiť pojmy: spravodlivosť, ľudské práva, zodpovednosť a aplikovať ich v globálnom kontexte.

5.3 Všeobecné kompetencie

Absolvent má:
-	rozlišovať spisovný a hovorový jazyk, dialekt a štýlovo príznačné javy, vo vlastnom prejave voliť prostriedky adekvátnej komunikačnej situácie,
-	v písomnom a hovorenom prejave uplatňovať zásady slovenského pravopisu, využívať vedomostí o tvarosloví,
-	pracovať s najnovšími normatívnymi príručkami slovenského jazyka,
-	odhaľovať a opravovať jazykové nedostatky a chyby,
-	používať adekvátnu slovnú zásobu vrátane príslušnej odbornej terminológie,
-	orientovať sa v základnej výstavbe textu, prezentovať a obhajovať svoje stanoviská,
-	vedieť položiť otázku a správne formulovať odpovede,
-	vyjadrovať postoje neutrálne, pozitívne (pochvala) a negatívne (kritika, polemika),
-	vyjadrovať sa vecne správne, jasne a zrozumiteľne,
-	rozoznávať funkčné štýly a v typických príkladoch slohový útvar,
-	posúdiť kompozíciu textu, jeho slovnú zásobu a skladbu,
-	orientovať sa v rôznych literárnych smeroch,
-	porovnávať literárne diela a chápať súvislostí v dielach,
-	naučiť sa čítať umelecké diela a chápať ich celistvosť a estetickú pôsobnosť,
-	odborne sa vyjadrovať o javoch vo svojom odbore,
-	vytvoriť základné útvary administratívneho štýlu,
-	samostatne získavať potrebné informácie z dostupných zdrojov, triediť ich a kriticky k nim pristupovať,
-	mať prehľad o dennej tlači a tlači podľa svojho záujmu,
-	komunikovať v cudzom jazyku v rámci základných tém,
-	vymieňať si informácie a názory v cudzom jazyku týkajúce sa základných všeobecných a odborných tém ústnym a písomným prejavom,
-	zvoliť si adekvátnu komunikačnú stratégiu a jazykové prostriedky, zrozumiteľne vyjadrovať hlavné myšlienky v cudzom jazyku,
-	pracovať so základným cudzojazyčným textom vrátane základného odborného textu, využívať text ako poznanie a prostriedok na skvalitnenie jazykových spôsobilostí,
-	pracovať so slovníkom, jazykovými a inými príručkami, internetom a ďalšími zdrojmi informácií,
-	chápať a rešpektovať tradície, zvyky a odlišnosti sociálnej a kultúrnej hodnoty iných národov a jazykových oblastí.
-	mať prehľad o knižniciach a ich službách.
-	využívať prírodovedné poznatky a zručnosti v praktickom živote vo všetkých situáciách, ktoré súvisia s prírodovednou
-	logicky uvažovať, analyzovať a riešiť jednoduché prírodovedné problémy, pozorovať a skúmať prírodu, robiť experimenty a merania, spracovávať a vyhodnocovať získané údaje,
-	porozumieť základným ekologickým súvislostiam a postaveniu človeka v prírode, zdôvodniť nevyhnutnosť udržateľného rozvoja,
-	posúdiť chemické látky z hľadiska nebezpečnosti a ich vplyvu na živé organizmy.
-	vysvetliť základné etické pojmy, súvislosť medzi hodnotami a normami,
-	vysvetliť etické normy súvisiace so životom a zdravím,
-	charakterizovať etiku práce,
-	využívať vedomosti a spôsobilosti v praktickom živote pri riešení otázok svojho politického a občianskeho rozhodovania, hodnotenia a správania,
-	konať zodpovedne a prejavovať občiansku aktivitu, vážiť si demokraciu a slobodu,
-	rozvíjať finančnú a mediálnu gramotnosť,
-	využívať matematické poznatky v praktickom živote v situáciách, ktoré súvisia s matematikou,
-	numericky počítať, používať a premieňať matematické a fyzikálne jednotky (dĺžka, hmotnosť, čas, objem, povrch, rovinný uhol, rýchlosť, mena, a pod.),
-	orientovať sa v matematickom texte, pochopiť zadanie matematickej úlohy, kriticky vyhodnocovať informácie kvantitatívneho charakteru získané z rôznych
-	zdrojov – grafov, diagramov, tabuliek, správne sa matematicky vyjadrovať.
-	osvojiť si poznatky a špeciálne činnosti podporujúce úpravu porúch zdravia,
-	osvojiť si základy zdravovedy a fyziológie ľudského tela,
-	chápať otázky vzniku civilizačných porúch zdravia a princípy primárnej a sekundárnej prevencie,
-	osvojiť si zásady správnej výživy a zdravého životného štýlu,
-	zorganizovať si pohybový režim a program vlastných pohybových aktivít ako súčasť životného štýlu,
-	vedieť uplatňovať viaceré pohybové prostriedky na rozvoj svojich pohybových schopností,

5.4 Odborné kompetencie

a) Požadované vedomosti

Absolvent má:
-     ovládať základné poznatky o organizácie zdravotnej a sociálnej starostlivosti,
-	ovládať a používať odbornú terminológiu odboru,
-	ovládať stručné poznatky z anatómie, fyziológie, patológie a kliniky chorôb vybraných systémov,
-	ovládať poznatky základov hygieny a epidemiológie,
-	ovládať poznatky zo starostlivosti o pomôcky a prostredie vo všetkých úsekoch svojej pôsobnosti,
-	ovládať poznatky o základných a pomocných zdravotníckych materiáloch, o základnom vybavení zdravotníckych a sociálnych zariadení, o jeho údržbe a najmä o spôsobe dezinfekcie a sterilizácie,
-	ovládať poznatky o organizácii práce sanitára na všetkých úsekoch svojej pôsobnosti: na lôžkových oddeleniach, v laboratóriách, v lekárenskej službe, na transfúznom oddelení, v pitevní, v centrálnej sterilizácii, v hygienickej službe, v detských zariadeniach na operačných oddeleniach, v sadrovni a v dopravnej zdravotnej službe,
-	popísať a vysvetliť technické základy zloženia prístrojov a zariadení používaných v odbore a ich funkciu,
-	ovládať zásady hygieny práce, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ochrany životného prostredia,

b) Požadované zručnosti

Absolvent vie:
-	zvoliť najefektívnejší postup pri vykonávaní sanitárskych činností,
-	vykonávať základnú starostlivosť o pomôcky, o posteľ pacienta a prostredie,
-	vykonávať dezinfekciu a sterilizáciu,
-	aplikovať základy hygieny práce 
-	obsluhovať prístroje a zariadenia používané v odbore, vykonávať ošetrovanie a údržbu  prístrojov a zariadení používaných v odbore,
-	postupovať v zmysle zásad bezpečnosti práce a ochrany zdravia pri práci, ochrany životného prostredia,
-	postupovať hospodárne pri manipulácii s materiálmi, energiou, strojmi a zariadeniami,
-	vykonávať kvalifikovane základné odborné práce, racionálne riešiť jednoduché problémové situácie,
-	dodržiavať normy, parametre kvality služieb,
-	využívať informačné technológie pri riešení odborných úloh.

c) Požadované osobnostné predpoklady, vlastnosti a schopnosti

Absolvent sa vyznačuje:
- empatiou, altruizmom,
- trpezlivosťou, diskrétnosťou, taktnou komunikáciou,
- kreativitou, spoľahlivosťou,
- dôslednosťou, samostatnosťou a presnosťou,
- schopnosťou spolupracovať, sebadisciplínou, mobilitou.

6 RÁMCOVÝ UČEBNÝ PLÁN

6.1 UČEBNÝ ODBOR: 5371 3 SANITÁR, EXTERNÁ FORMA ŠTÚDIA (VEČERNÉ ŠTÚDIUM)

a/ dvojročné večerné štúdium pre absolventov základnej školy
Cieľové zložky vzdelávania	Celkový počet týždenných vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe	Celkový počet vyučovacích hodín za štúdium	
Všeobecné vzdelávanie	10	320	
Odborné vzdelávanie	10	320	
Disponibilné hodiny 	5	160	
CELKOM	25	800	

Kategórie a názvy vzdelávacích oblastí	Minimálny počet vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe	Celkový počet hodín za štúdium	
Všeobecné vzdelávanie	10	320	
Jazyk a komunikácia
•	slovenský jazyk a literatúra
•	prvý cudzí jazyk

6	

192	
Človek, hodnoty a spoločnosť
•	 občianska náuka 
•	dejepis
•	etika
	
1	
32	
Človek a príroda
•	fyzika
•	chémia
•	biológia
•	ekológia

1	

32	
Matematika a práca s informáciami  
•	matematika
•	aplikovaná informatika	
2	
64	
Odborné vzdelávanie	10	320	
Teoretické vzdelávanie:	4	128	
•	zdravoveda			
•	sanitárstvo 			
Praktická príprava a odborná klinická prax	6	192	
•	sanitárske činnosti			
Disponibilné hodiny 	5	160	
SPOLU	25	800	
Záverečná skúška			

b/ jednoročné večerné štúdium pre absolventov strednej školy

Cieľové zložky vzdelávania	Celkový počet týždenných vyučovacích hodín vo vzdelávacom programe	Celkový počet vyučovacích hodín za štúdium	
Všeobecné vzdelávanie	-	-	
Odborné vzdelávanie	10	300	
Disponibilné hodiny 	2	60	
CELKOM	12	360	

Odborné vzdelávanie			10	300	
Teoretické vzdelávanie:	4	120	
•	zdravoveda			
•	sanitárstvo 			
Praktická príprava a odborná klinická prax	6	180	
•	 sanitárske činnosti			
Disponibilné hodiny 	2	60	
SPOLU	12	360	
Záverečná skúška			

6.1.1 Poznámky k rámcovému učebnému plánu:

a)	Rámcový učebný plán vymedzuje proporcie medzi všeobecným a odborným vzdelávaním (teoretickým a praktickým) a ich záväzný minimálny rozsah. Tento plán je východiskom pre spracovanie konkrétnych učebných plánov školských vzdelávacích programov, v ktorých budú vzdelávacie oblasti rozpracované do učebných osnov vyučovacích predmetov alebo modulov. Počty vyučovacích hodín pre jednotlivé vzdelávacie oblasti predstavujú nevyhnutné minimum. V školských vzdelávacích programoch sa môžu rozšíriť podľa potrieb odboru a zámerov školy z kapacity disponibilných hodín.

b)	Počet týždenných vyučovacích hodín v školských vzdelávacích programoch vo večernej forme externého vzdelávania je minimálne 10 hodín a maximálne 15 hodín. 

c)	Školský rok trvá 40 týždňov, výučba v  odboroch sa realizuje v 1. ročníku v rozsahu 33 týždňov, v 2. ročníku v rozsahu 30 týždňov (do celkového počtu hodín za štúdium sa počíta priemer 32 týždňov, spresnenie počtu hodín za štúdium bude predmetom školských učebných plánov). Časová rezerva (7 týždňov) sa využije na opakovanie a doplnenie učiva, na tvorbu projektov, exkurzie, atď. a v poslednom ročníku na absolvovanie záverečnej skúšky.

d)	Trieda sa môže deliť na skupiny podľa súčasne platnej legislatívy.

e)	Výučba slovenského jazyka a literatúry sa v učebnom odbore realizuje s dotáciou minimálne 2 hodiny týždenne v každom ročníku.

f)	Vyučuje sa jeden z jazykov: jazyk anglický, nemecký, francúzsky, ruský, španielsky, podľa potreby a podmienok školy aj ďalšie cudzie jazyky. Výučba cudzieho jazyka sa v učebných odboroch realizuje minimálne v rozsahu 1 týždennej vyučovacej hodiny v ročníku. 

g)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Človek, hodnoty a spoločnosť“ sú predmety dejepis, občianska náuka a etika, ktoré sa vyučujú podľa ich účelu v danom odbore. 

h)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Človek a príroda“ sú predmety fyzika, chémia, biológia a ekológia, ktoré sa vyučujú podľa ich účelu v danom odbore. 

i)	Súčasťou vzdelávacej oblasti „Matematika a práca s informáciami“ sú predmety matematika a informatika, ktoré sa vyučujú podľa ich účelu v danom odbore. Predmet matematika sa vyučuje minimálne v rozsahu 1 týždennej vyučovacej hodiny . Predmet aplikovaná informatika sa vyučuje minimálne v rozsahu 1 týždennej vyučovacej hodiny .
j)	Predmety odbornej zložky vzdelávania uvedené v učebnom pláne sú povinné pre všetky formy vzdelávania v učebnom odbore.

k)	Praktická príprava sa realizuje podľa súčasne platnej legislatívy. Pre kvalitnú realizáciu vzdelávania je potrebné vytvárať podmienky pre osvojovanie požadovaných praktických zručností a činností formou cvičení v laboratórnych podmienkach (v odborných učebniach, laboratóriách a pod.) a odbornej klinickej praxe v zdravotníckych, sociálnych a iných zariadeniach. Na cvičeniach a odbornej klinickej praxi sa žiaci delia do skupín, najmä s ohľadom na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a na hygienické požiadavky podľa platných predpisov nasledovne: na cvičeniach v laboratórnych podmienkach (v odborných učebniach, laboratóriách a pod.) je počet žiakov  v skupine najviac 10 a na odbornej klinickej  praxi je počet žiakov  v skupine najviac 6. 

l)	Disponibilné hodiny sú prostriedkom na modifikáciu učebného plánu v školskom vzdelávacom programe a súčasne na vnútornú a vonkajšiu diferenciáciu štúdia na strednej škole. O ich využití rozhoduje vedenie školy na základe vlastnej koncepcie výchovy a vzdelávania. Disponibilné hodiny zohľadňujú záujmy žiakov, a potreby regiónu, ako aj personálne a priestorové podmienky školy. Disponibilné hodiny posilňujú profil žiakov, umožňujú dôkladnejšiu prípravu na záverečnú skúšku a prijímacie konanie na ďalšie štúdium. Ďalej umožňujú efektívne využitie medzipredmetových vzťahov na vyššej úrovni. Možno ich využiť na posilnenie hodinovej dotácie základného učiva (povinných predmetov) alebo na zaradenie ďalšieho rozširujúceho učiva (voliteľných predmetov) v učebnom pláne. Disponibilné hodiny sa môžu využiť pre všeobecné vzdelávanie aj pre odborné vzdelávanie.

m)	Záverečná skúška sa organizuje podľa platnej školskej legislatívy.

7 VZDELÁVACIE OBLASTI

7.1 VŠEOBECNÉ VZDELÁVANIE

Cieľom všeobecného vzdelávania je vytvoriť predpoklady na rozvoj osobnosti v nadväznosti na vedomosti, teoretické a praktické zručnosti získané na základnej škole. Štátny vzdelávací program zdôrazňuje také vzdelávanie, ktoré je založené na orientácií životnej adaptability žiakov, na vytváraní ich správnych postojov k životnému prostrediu, k ľuďom, k sebe samým, na kvalite človeka vzhľadom na jeho uplatnenie v demokratickej spoločnosti založenej na humanizme. Pri stanovení cieľov sa akceptuje osobnosť žiaka, jeho orientácia na prípravu na prácu a na život v spoločnosti. Všeobecné vzdelávanie je zamerané na osobný rozvoj žiakov, na ich začleňovanie do života spoločnosti, na formovanie občana a na prípravu na pracovný život. Je integrálnou súčasťou odborného vzdelávania a prípravy, využíva sa nielen ako samostatná oblasť vzdelávania, ale začleňuje sa do obsahu odborného vzdelávania v rámci medzipredmetových vzťahov a aplikačných súvislostí. 
Cieľmi všeobecného vzdelávania je:
1.	 Rozvoj ľudskej individuality predpokladá starostlivosť o uchovanie fyzického a psychického zdravia človeka, kultiváciu a podporu sebarealizácie každého jedinca a maximálne uplatnenie jeho schopnosti. Kognitívny a psychomotorický rozvoj človeka predstavuje základný cieľ, pretože celkový potenciál obyvateľov každej krajiny je hlavným zdrojom jej rozvoja a hospodárskej prosperity.
2.	Sprostredkovanie historicky vzniknutej kultúry spoločnosti prostredníctvom špecifickej techniky, umenia, pracovných zručností, duchovných a morálnych hodnôt. Základným cieľom je uchovanie a rozvíjanie národnej, jazykovej a kultúrnej identity, vzťah k ochrane a k zveľaďovaniu kultúrneho dedičstva.
3.	 Výchova k ochrane životného prostredia je predpokladom zabezpečenia zachovania života na zemi a udržateľného rozvoja spoločnosti. Žiaci získavajú sprostredkované poznatky ale zároveň si vytvárajú vzťah k prírode, získavajú schopnosti a motiváciu k aktívnemu utváraniu zdravého životného prostredia, uvedomujú si vzťah medzi jednotlivými zložkami krajiny a človekom. Cieľom vzdelávania je, aby žiaci dokázali získané poznatky aplikovať v praxi.
4.	Posilňovanie súdržnosti spoločnosti vytvára uvedomelý vzťah človeka k iným ľudským spoločenstvám na Zemi, vyrovnáva nerovnosti sociálneho a kultúrneho prostredia, zabezpečuje rovnaký prístup k vzdelaniu. Tieto úlohy sa koncentrujú do výchovy k ľudským právam a multikultúrnej výchove.
5.	Podpora demokracie a občianskej spoločnosti potrebuje kritických a nezávisle mysliacich občanov uvedomujúcich si vlastnú dôstojnosť a rešpektujúcich práva a slobody ostatných. Školské spoločenstvo je prvým spoločenským prostredím, do ktorého dieťa vstupuje s pomerne uzavretého prostredia rodiny a kde prežíva prvé stretnutia s fungovaním demokracie v školskej komunite. výchovu k životu bez konfliktov a negatívnych postojov, rešpektovanie odlišnosti medzi ľuďmi a kultúrami dnešného prepojeného sveta.
6.	Zvyšovanie konkurencieschopnosti, ekonomiky a prosperity spoločnosti ovplyvňuje nielen kvalifikáciu, pružnosť a prispôsobivosť pracovných síl ale aj schopnosť inovácie a zmeny, rozvíjanie a využívanie nových technológií a úrovní riadenia.
7.	 Zvyšovanie zamestnanosti si vyžaduje orientovať všeobecné vzdelávanie na zvyšovanie flexibility, adaptability, samostatnosti, zodpovednosti, tvorivosti a iniciatívy človeka. Je to predovšetkým vzdelávanie v cudzích jazykoch, vzdelávanie na uplatnenie sa v informačnej spoločnosti, na schopnosť práce s modernými informačnými a komunikačnými technológiami, schopnosť vyhľadávať informácie a kriticky myslieť.

Prehľad vzdelávacích oblastí:

1) Jazyk a komunikácia
2) Človek a príroda
3) Človek, hodnoty a spoločnosť
4) Matematika a práca s informáciami

7.1.1 Jazyk a komunikácia

Charakteristika vzdelávacej oblasti

Základnou charakteristikou vzdelávacej oblasti je sprostredkovať žiakom jazykové a všeobecné kompetencie tak, aby rozvíjali komunikatívnu kompetenciu, ako prostriedok na dorozumievanie a myslenie, na podávanie a výmenu informácií. Štátny vzdelávací program sa usiluje prostredníctvom tejto vzdelávacej oblasti rozvinúť a podporiť sociálne kompetencie žiakov, ich všeobecný kultúrny rozhľad, formovať ich estetické cítenie a celkovú kultiváciu vyjadrovania a správania. Jazykové vzdelávanie vychováva žiakov ku kultivovanému jazykovému prejavu a podieľa sa na rozvoji ich duševného rozvoja. Cieľové kompetencie cudzích jazykov majú charakter všeobecne formulovaných požiadaviek na vedomosti a zručnosti, ktoré si má žiak osvojiť v priebehu štúdia. Významne sa podieľa na príprave žiakov, na aktívny život v multikultúrnej spoločnosti, vedie žiakov k osvojeniu si praktických rečových zručností cudzieho jazyka, ako nástroja dorozumievania v rôznych situáciách každodenného osobného a pracovného života. Pripravuje ich k účasti v priamej a nepriamej komunikácií vrátane prístupu k informačným zdrojom a rozširuje ich poznatky o svete. Prispieva k formovaniu osobnosti žiaka, rozvíja ich schopnosti učiť sa po celý život, učí ich byť vnímavými ku kultúre, disponovať schopnosťami, používať rôzne spôsoby dorozumievania s inými kultúrami. Vzdelávanie v cudzom jazyku zodpovedá výstupnej úrovni A1 alebo A2 podľa Spoločného európskeho referenčného rámca jazykovej spôsobilosti. Školy však môžu cudzí jazyk vyučovať aj na vyšších úrovniach jazykovej spôsobilosti – B1, B2. Musia však zvažovať vstupne jazykové predpoklady žiakov, ale aj personálne a materiálne podmienky škôl. Školy vo svojich školských vzdelávacích programoch môžu uviesť minimálnu (A1, A2) alebo vyššiu (B1, B2) úroveň cudzieho jazyka, ktorá lepšie zodpovedá ich realite. Tým si určia cieľ, ku ktorému chcú smerovať. Absolventi škôl na úrovni ISCED 3C vstupujúci do praxe by mali byť vybavení aspoň základmi odborného cudzieho jazyka, aby sa mohli uchádzať o prácu v rámci Európskej únie. Ich kompetencie v cudzom jazyku samozrejme ovplyvnia aj používanie odborného cudzieho jazyka. Vzdelávanie v cudzom jazyku je založené na kognitívno-komunikatívnom spôsobe výučby vrátane didaktických interkultúrnych aspektov. Je nevyhnutné využívať aktivizujúce didaktické metódy, organizovať činnosti podporujúce zvýšenú myšlienkovú aktivitu žiakov, vytvárať pre žiakov stratégie učenia, ktoré zodpovedajú ich učebným predpokladom, podporovať ich sebadôveru, samostatnosť a iniciatívnosť, ale aj sebakontrolu a sebahodnotenie. Na podporu výučby jazykov je vhodné používať multimediálne  výučbové programy a internet, podľa možnosti a podmienok umožniť výučbu niektorých predmetov aj v cudzom jazyku, integrovať cudzí jazyk do výučby odborných predmetov a praxe, rozvíjať kontakty medzi školami v zahraničí. Aktivizujúcim prvkom je aj organizovanie odborných jazykových pobytov na poznávanie života v iných spoločnostiach a podporovanie zavedenia jazykového portfólia. Výučba cudzích jazykov by sa mala orientovať viac do praktickej roviny so zameraním na rečové zručnosti a postupné skvalitňovanie jazykového prejavu. Vyučovací proces by mal smerovať k motivácií žiakov k štúdiu jazykov. Je potrebné, aby škola rešpektovala cudzí jazyk a umožnila žiakom aj štúdium dvoch cudzích jazykov, ak o to prejavia záujem. Vzdelávania v ďalšom cudzom jazyku zodpovedá výstupnej úrovni A1 alebo A2. Literárna výchova je zameraná na formovanie osobnosti žiaka v snahe dosiahnuť vnútorne bohatú individualitu, schopnú vysokého stupňa sebauvedomenia, kultúrnu osobnosť, ktorá dokáže pochopiť svet v jeho celistvosti a rôznorodosti. Popri čitateľskej  výchove sa rozvíjajú celkové vedomosti žiakov o slovenskej a svetovej literatúre. Dôraz sa kladie na poznanie modernej, najmä súčasnej literatúry, na pochopenie umeleckého a filozoficko-etického prínosu staršej literatúry, uvedomenie si rozvoja literárnej tvorivosti nášho národného písomníctva. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať
učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Slovenský jazyk a literatúra

Prehľad výkonových štandardov
Absolvent má:
-	rozlišovať spisovný a hovorový jazyk, dialekty a štýlovo príznačné javy a vo
-	vlastnom prejave voliť prostriedky adekvátnej komunikačnej situácie,
-	riadiť sa zásadami správnej výslovnosti,
-	v písomnom prejave uplatňovať zásady slovenského pravopisu,
-	v písomnom a hovorenom prejave využívať vedomostí o tvarosloví,
-	pracovať s najnovšími normatívnymi príručkami slovenského jazyka,
-	orientovať sa v sústave jazykov,
-	odhaľovať a opravovať jazykové nedostatky a chyby,
-	používať adekvátnu slovnú zásobu vrátane príslušnej odbornej terminológie,
-	nahradzovať bežné cudzie slovo slovenským ekvivalentom a naopak,
-	orientuje sa v základnej výstavbe textu,
-	prezentovať a obhajovať svoje stanoviská,
-	vedieť položiť otázku a správne formulovať odpovede,
-	vyjadrovať postoje neutrálne, pozitívne (pochvala) a negatívne (kritika, polemika),
-	vyjadrovať sa vecne správne, jasne a zrozumiteľne,
-	rozoznávať funkčné štýly a v typických príkladoch slohový útvar,
-	posúdiť kompozíciu textu, jeho slovnú zásobu a skladbu,
-	odborne sa vyjadrovať o javoch vo svojom odbore,
-	orientovať sa v rôznych literárnych smeroch,
-	porovnávať literárne diela a chápať súvislostí v dielach,
-	naučiť sa čítať umelecké diela a chápať ich celistvosť a estetickú pôsobnosť,
-	vytvoriť základné útvary administratívneho štýlu,
-	samostatne získavať potrebné informácie z dostupných zdrojov, triediť ich
-	a kriticky k nim pristupovať,
-	mať prehľad o dennej tlači a tlači podľa svojho záujmu,
-	mať prehľad o knižniciach a ich službách.

Prehľad obsahových štandardov
1. Zdokonaľovanie jazykových vedomostí a zručností
2. Komunikačná a slohová výchova
3. Práca s textom a získavanie informácií

Popis obsahových štandardov

Zdokonaľovanie jazykových vedomostí a zručností

Vzdelávanie má poskytovať žiakom vedomosti o Slovenskom jazyku a jeho útvaroch. Významne sa podieľa na ich príprave o jazykovej kultúre, o postavení slovenského jazyka medzi ostatnými európskymi jazykmi. Sprostredkuje im poznatky o zvukových prostriedkoch a ortoepických normách jazyka. Žiaci sa naučia hlavné princípy slovenského pravopisu, tvorenia slov, rozvrstvenia štýlov a rozvoja slovnej zásoby v bežnom a odbornom jazyku vrátane využívania odbornej terminológie. Žiaci si osvoja používanie gramatických tvarov, ich konštrukciu a sémantické funkcie, vetnú skladbu, druhy viet z gramatického a komunikačného hľadiska, stavbu a tvorbu komunikátu.

Komunikačná a slohová výchova

Komunikačná a slohová výchova smeruje k osvojeniu si objektívnych a subjektívnych slohovotvorných činiteľov, žiaci sa naučia rozoznávať rôzne komunikačné situácie a stratégie, vyjadrovať sa priamo aj sprostredkovane pri využívaní technických monologických a dialogických, neformálnych a formálnych, pripravených a nepripravených prostriedkov. Tento obsahový štandard iniciuje tvorbu obsahu vzdelávania zameraného na osvojenie si rôznych druhov prejavov – sprostredkovaných, administratívnych, odborných, praktických, ich základných znakov, postupov a prostriedkov komunikácie (osobné listy, krátke informačné
útvary, osnova, životopis, zápis z porady, inzerát a odpoveď naň, jednoduché úradné odborné dokumenty, a pod.). Žiaci budú vedieť správne rozprávať, popisovať osoby, veci, používať výklad alebo návod na osobné a pracovné činnosti. Osvoja si druhy rečníckych prejavov, grafickú a formálnu úpravu jednotlivých písomných prejavov. Žiaci sa naučia rozoznávať literárne smery, interpretovať a porovnávať diela autorov, vysvetliť hlavnú myšlienku literárnych diel.

Práca s textom a získavanie informácií

Práca s informáciami, ich zber, triedenie, vyhodnocovanie a využívanie je vo vzdelávaní a výchove žiakov veľmi dôležité. Informatická výchova sprostredkuje žiakom vedomosti a zručnosti o knižniciach a ich službách, vedie žiakov k aktívnej práci s novinami, časopismi a ďalšími periodikami, ale aj s internetom. Naučia sa používať rôzne druhy techník čítania s dôrazom na cielené čítanie (učenie), orientovať sa v texte, robiť jeho rozbor z hľadiska sémantiky, kompozície a štýlu textu, rozoznávať druhy a žánre textu, získavať a spracovávať textové informácie (odborné a administratívne), triediť ich a hodnotiť, reprodukovať text, pracovať s príručkami.

Jazyk a literatúra národnostnej menšiny

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	rozlišovať spisovný a hovorový jazyk, dialekty a štýlovo príznačné javy a vo
-	vlastnom prejave voliť prostriedky adekvátnej komunikačnej situácie,
-	riadiť sa zásadami správnej výslovnosti,
-	v písomnom prejave uplatňovať zásady pravopisu jazyka národnostnej menšiny,
-	v písomnom a hovorenom prejave využívať vedomostí o tvarosloví,
-	pracovať s najnovšími normatívnymi príručkami slovenského jazyka,
-	orientovať sa v sústave jazykov,
-	odhaľovať a opravovať jazykové nedostatky a chyby,
-	používať adekvátnu slovnú zásobu vrátane príslušnej odbornej terminológie,
-	nahradzovať bežné cudzie slovo ekvivalentom jazyka národnostnej menšiny
-	a naopak,
-	orientovať sa v základnej výstavbe textu,
-	prezentovať a obhajovať svoje stanoviská,
-	vedieť položiť otázku a správne formulovať odpovede,
-	vyjadrovať postoje neutrálne, pozitívne (pochvala) a negatívne (kritika, polemika),
-	vyjadrovať sa vecne správne, jasne a zrozumiteľne,
-	rozoznávať funkčné štýly a v typických príkladoch slohový útvar,
-	posúdiť kompozíciu textu, jeho slovnú zásobu a skladbu,
-	odborne sa vyjadrovať o javoch vo svojom odbore,
-	vytvoriť základné útvary administratívneho štýlu,
-	orientovať sa v rôznych literárnych smeroch,
-	porovnávať literárne diela a chápať súvislostí v dielach,
-	naučiť sa čítať umelecké diela a chápať ich celistvosť a estetickú pôsobnosť,
-	samostatne získavať potrebné informácie z dostupných zdrojov, triediť ich
-	a kriticky k nim pristupovať,
-	mať prehľad o dennej tlači a tlači podľa svojho záujmu,
-	mať prehľad o knižniciach a ich službách.

Prehľad obsahových štandardov
1. Zdokonaľovanie jazykových vedomostí a zručností
2. Komunikačná a slohová výchova
3. Práca s textom a získavanie informácií

Popis obsahových štandardov

Zdokonaľovanie jazykových vedomostí a zručností

Vzdelávanie má poskytovať žiakom vedomosti o jazyku národnostnej menšiny a jeho útvaroch. Významne sa podieľa na ich príprave o jazykovej kultúre, o postavení slovenského jazyka medzi ostatnými európskymi jazykmi. Sprostredkuje im poznatky o zvukových prostriedkoch a ortoepických normách jazyka. Žiaci sa naučia hlavné princípy pravopisu, tvorenia slov, rozvrstvenia štýlov a rozvoja slovnej zásoby v bežnom a odbornom jazyku vrátane využívania odbornej terminológie. Žiaci si osvoja používanie gramatických tvarov, ich konštrukciu a sémantické funkcie, vetnú skladbu, druhy viet z gramatického a komunikačného hľadiska, stavbu a tvorbu komunikátu.
Komunikačná a slohová výchova

Komunikačná a slohová výchova smeruje k osvojeniu si objektívnych a subjektívnych slohovotvorných činiteľov, žiaci sa naučia rozoznávať rôzne komunikačné situácie a stratégie, vyjadrovať sa priamo aj sprostredkovane pri využívaní technických monologických a dialogických, neformálnych a formálnych, pripravených a nepripravených prostriedkov. Tento obsahový štandard iniciuje tvorbu obsahu vzdelávania zameraného na osvojenie si rôznych druhov prejavov – sprostredkovaných, administratívnych, odborných, praktických, ich základných znakov, postupov a prostriedkov komunikácie (osobné listy, krátke informačné útvary, osnova, životopis, zápis z porady, inzerát a odpoveď naň, jednoduché úradné odborné dokumenty, a pod.). Žiaci budú vedieť správne rozprávať, popisovať osoby, veci, používať výklad alebo návod na osobné a pracovné činnosti. Osvoja si druhy rečníckych prejavov, grafickú a formálnu úpravu jednotlivých písomných prejavov. Žiaci sa naučia rozoznávať literárne smery, interpretovať a porovnávať diela autorov, vysvetliť hlavnú myšlienku literárnych diel.

Práca s textom a získavanie informácií

Práca s informáciami, ich zber, triedenie, vyhodnocovanie a využívanie je vo vzdelávaní a výchove žiakov veľmi dôležité. Informatická výchova sprostredkuje žiakom vedomosti a zručnosti o knižniciach a ich službách, vedie žiakov k aktívnej práci s novinami, časopismi a ďalšími periodikami, ale aj s internetom. Naučia sa používať rôzne druhy techník čítania s dôrazom na cielené čítanie (učenie), orientovať sa v texte, robiť jeho rozbor z hľadiska sémantiky, kompozície a štýlu (odborné a administratívne), triediť ich a hodnotiť, reprodukovať text, pracovať s príručkami.

Cudzí jazyk

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	komunikovať v cudzom jazyku v rámci základných tém,
-	vymieňať si informácie a názory týkajúce sa základných všeobecných
-	a odborných tém ústnym a písomným prejavom,
-	zvoliť si adekvátnu komunikačnú stratégiu a jazykové prostriedky, zrozumiteľne
-	vyjadrovať hlavné myšlienky,
-	pracovať so základným cudzojazyčným textom vrátane základného odborného
-	textu, využívať text ako poznanie a prostriedok na skvalitnenie jazykových
-	spôsobilostí,
-	získavať informácie o krajinách študovaného jazyka a získané informácie
-	využívať ku komunikácii,
-	pracovať so slovníkom, jazykovými a inými príručkami, internetom a ďalšími
-	zdrojmi informácií,
-	využívať informácie získané pri štúdiu cudzieho jazyka vo výučbe materinského
-	jazyka,
-	chápať a rešpektovať tradície, zvyky a odlišnosti sociálnej a kultúrnej hodnoty
-	iných národov a jazykových oblastí.

Prehľad obsahových štandardov
1. Rečové zručnosti
2. Jazykové prostriedky
3. Komunikačné situácie a jazyková funkcia
4. Poznatky o krajinách študovaného jazyka

Popis obsahových štandardov

Rečové zručnosti

Vzdelávanie rozvíja receptívne sluchové spôsobilostí založené na počúvaní s porozumením monologických a dialogických prejavov. Má poskytovať žiakom spôsobilostí aj zrakové so zreteľom na čítanie a prácu so všeobecným a odborným textom. Žiaci si osvoja produktívne ústne rečové spôsobilostí a naučia sa rozprávať o jednoduchých tematických situáciách. Získajú produktívne písomné spôsobilostí pri spracovaní textu v podobe rôznych anotácií, výpiskov, popisov, a pod. Vyučovací proces by mal smerovať aj k prekladu jednoduchých textov.

Jazykové prostriedky

V rámci vzdelávania sa žiaci naučia používať rôzne jazykové prostriedky, ktoré skvalitnia ich výslovnosť, obohatia slovnú zásobu a jej postupné vytváranie. Žiaci si osvoja základy gramatiky vrátane tvaroslovia a vetnej skladby, grafickú podobu jazyka a jeho pravopis.

Komunikačné situácie a jazyková funkcia

Žiaci sa naučia ústne a písomne vyjadrovať vzhľadom k stanoveným témam, formulovať v cudzom jazyku svoje osobné údaje, napísať životopis, popísať domov, voľný čas, jedlo a nápoje, služby, cestovanie, starostlivosť o svoje zdravie, každodenný život, nakupovanie, vzdelávanie, svoju krajinu, prácu a pod. Žiaci získajú a poskytujú informácie v osobnej, verejnej a pracovnej oblasti (nakupovanie cestovných lístkov, tovarov, občerstvenia, organizovanie pracovných stretnutí, rokovanie so zamestnávateľom, objednávanie si služieb, získavanie informácií v informačnom stredisku a na ulici, štylizovanie obchodného alebo osobného listu, písanie blahoželaní, a pod.). Vzdelávanie poskytne vedomosti a zručnosti v oblasti jazykovej funkcie – otvorenie a ukončenie komunikácie, pozdravy, prosby, žiadosti,
poďakovania, vyjadrenie súhlasu alebo nesúhlasu, odmietnutie, sklamanie, nádej, obavy, prejav radosti a pod.

Poznatky o krajinách študovaného jazyka

Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky všeobecného a odborného charakteru k lepšiemu poznaniu krajiny príslušnej jazykovej oblasti, jej kultúry, tradícií a spoločenských udalostí. Žiaci získajú informácie o sociokultúrnom prostredí v porovnaní so Slovenskou republikou.

7.1.2 Človek, hodnoty a spoločnosť

Charakteristika vzdelávacej oblasti

Vzdelávacia oblasť Človek, hodnoty a spoločnosť rozvíja osobnosť človeka s vlastnou identitou a hodnotovou orientáciou, v ktorej sa prelínajú úcta k človeku, k prírode, spolupráca, národné hodnoty. Vychováva k vlastenectvu a posilňuje rešpekt k základným princípom demokracie a tolerancie. Pripravuje mladých ľudí pre život v harmonických a stabilných vzťahoch v rodine, na pracovisku, medzi spoločenskými skupinami, v národe, medzi národmi.
Cieľom etickej výchovy je vysvetliť základné etické postoje a spôsobilosti, ako sú sebaovládanie, pozitívne hodnotenie seba samého a druhých, komunikačné zručnosti, tvorivé riešenie medziľudských vzťahov, súvislosti medzi hodnotami a normami. Zameriava sa na princípy náboženskej a ateistickej etiky, princípy pochopenia a tolerovania správania spoluobčanov a spolužiakov, hodnoty a etické normy súvisiace so životom a zdravím, rodinným životom, rodičovstvom a sexualitou, ekonomickým životom a prácou v povolaní.
Náuka o spoločnosti preferuje aktívne občianstvo, rôzne postupy k riešeniu problémov každodennej praxe, pochopenie zložitosti sociálnych vzťahov, uvedomenie si hodnoty vzdelania a vzdelanostnej mobility. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	vysvetliť základné etické postoje,
-	vysvetliť základné etické pojmy, súvislosť medzi hodnotami a normami,
-	popísať princípy náboženskej a nenáboženskej etiky,
-	vysvetliť etické normy súvisiace so životom a zdravím,
-	vysvetliť etické hodnoty súvisiace s rodičovstvom, rodinným životom a sexualitou,
-	charakterizovať etiku práce,
-	využívať vedomosti a spôsobilosti v praktickom živote pri riešení otázok svojho
-	politického a občianskeho rozhodovania, hodnotenia a správania,
-	konať zodpovedne a prejavovať občiansku aktivitu, vážiť si demokraciu a slobodu,
-	preferovať demokratické hodnoty a prístupy, vystupovať proti korupcii,
-	kriminalite, konať v súlade s humanitou a vlastenectvom,
-	osvojiť si medze ľudskej slobody a tolerancie, konať zodpovedne a solidárne,
-	vážiť si hodnotu ľudskej práce, vedieť žiť hospodárne, zodpovedne riešiť finančné
-	záležitosti, starať sa o svoj majetok a majetok druhých,
-	rozvíjať finančnú a mediálnu gramotnosť.

Prehľad obsahových štandardov
1. Etická výchova
2. Človek v ľudskom spoločenstve
3. Človek ako občan
4. Človek a právo
5. Človek a ekonomika

Popis obsahových štandardov

Etická výchova

Vzdelávanie v rámci etickej výchovy vedie žiakov k poznaniu silných a slabých stránok svojej osobnosti, vychováva k sebaovládaniu, pozitívnemu hodnoteniu druhých, umeniu hľadať kompromis, chápať a akceptovať ľudí. Žiaci si osvoja pojmy ako je ľudská dôstojnosť, rešpekt a úcta k iným rasám, etnikám a handicapovaným. Žiaci získajú informácie o náboženskej etike, etike sexuálneho života, rodinnom spoločenstve, súvislostiach medzi hodnotami a mravnými normami, medzi právnymi a mravnými normami, etike práce, etickom kódexe zamestnanca.

Človek v ľudskom spoločenstve

V rámci vzdelávania si žiaci osvoja informácie o ľudskej spoločnosti a spoločenskej skupine, Žiaci sa naučia o zodpovednosti, slušnosti, optimizme a dobrom vzťahu k ľuďom ako základu demokratického spolunažívania v rodine a širšej komunite. Naučia sa pozitívne pristupovať k pojmom ako je sociálna nerovnosť a chudoba v súčasnej spoločnosti. Osvoja si princípy hospodárenia jednotlivca a rodiny, budú vedieť riešiť a posudzovať krízové finančné situácie a sociálne zabezpečenie občanov. Osvoja si informácie o viere, cirkvi, náboženskom hnutí a sektách.

Človek ako občan

Žiaci si rozšíria poznatky o ľudských právach, ich obhajovaní a možného zneužívania, osvoja si funkciu verejného ochrancu práv. Naučia sa o slobodnom prístupe k informáciám, funkcie médií, kritickom prístupe k médiám ako zdroju zábavy a ponaučenia. Získajú informácie o štáte a jeho funkcii, ústave a politickom systéme v Slovenskej republike, štátnej správe a samospráve. Budú mať vedomosti o politických stranách, práve voliť, politickom radikalizme a extrémizme, základných hodnotách a princípoch demokracie.

Človek a právo

Žiaci si rozšíria poznatky o práve a spravodlivosti, o pojmoch: právny štát, právna ochrana občanov a právne vzťahy. Naučia sa o sústave súdov, právnických povolaniach, práve a právnej zodpovednosti, ale aj o trestnoprávnej zodpovednosti, orgánoch činných v trestnom konaní a kriminalite páchanej na mladistvých a kriminalite páchanej mladistvými.

Človek a ekonomika

Žiaci si rozšíria a doplnia poznatky o trhu a jeho fungovaní, hľadaní zamestnania, nezamestnanosti, podpore v nezamestnanosti. Tento štandard dopĺňa vzdelávaciu oblasť Ekonomické vzdelávanie.

7.1.3 Človek a príroda

Charakteristika vzdelávacej oblasti

Porozumenie podstate javov a procesov si vyžaduje interdisciplinárny prístup, a preto aj úzku spoluprácu s chémiou, fyzikou, biológiou a ekológiou. Okrem rozvíjania pozitívneho vzťahu k prírodným vedám sú prírodovedné poznatky interpretované ako neoddeliteľná a nezastupiteľná súčasť kultúry ľudstva. V procese vzdelávania sa má žiakom sprostredkovať poznanie, že neexistujú bariéry medzi jednotlivými úrovňami organizácie prírody a odhaľovanie jej zákonitostí je možné len prostredníctvom koordinovanej spolupráce všetkých prírodovedných odborov. Formy aktívneho poznávania a systematického bádania vo fyzike sú si v metódach a prostriedkoch výskumnej činnosti príbuzné s ostatnými prírodovednými disciplínami. Každý žiak dostane také vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré z neho spravia prírodovedne gramotného jedinca tak, aby vedel použiť a aplikovať získané poznatky na efektívne riešenie komplexných odborných predmetov. Pri výučbe bude pozornosť venovaná samostatnej práci žiakov, aktivizujúcim formám ako sú diskusia, brainstorming, vytváranie logických schém a pojmových máp a práca s informáciami. Okrem osvojovania si nových poznatkov fyzikálne vzdelávanie poskytne žiakom možnosť získania informácií o tom, ako súvisí rozvoj prírodných vied s rozvojom techniky, technológií a so spôsobom života spoločnosti. Počas výučby chémie žiaci získajú a rozšíria si informácie o stavbe, zložení a vytvorení hmoty, odbornom zaobchádzaní s chemickými látkami, o chemických reakciách. Oboznámia sa s významom chemickej vedy, chemického priemyslu, dôležitostí povolaní v oblasti chémie a ich významu pre spoločnosť, hospodárstvo a prírodu. Budú podporovaní v tom, aby rozumne zaobchádzali s prírodnými zdrojmi, chemikáliami, aby svoje poznatky overovali formou experimentov. Biológia a ekológia poskytnú v rámci ŠVP informácie o základnom systéme živej prírody ako predpokladu formovania prírodovednej gramotnosti žiakov. Ťažiskom budú poznatky o organizmoch ako systémoch, ktoré žijú v dynamickej rovnováhe so svojím prostredím, o javoch a procesoch, ktoré v živej prírode prebiehajú, poznatky o živých organizmoch vo vzťahu k človeku a poznatky o ľudskom tele. Program je
koncipovaný tak, aby bolo možné čo najviac využívať moderné didaktické metódy, formy a prostriedky, ktoré okrem maximálnej názornosti budú podporovať samostatnosť a kreativitu žiakov pri práci s informáciami a rozvíjať schopnosť získané poznatky aplikovať v odborných predmetoch. Poznanie zákonov riadenia živej prírody je základom pochopenia jej fungovania ako celku a predpokladom formovania vzťahu k nej a zodpovedného prístupu k okolitému svetu a k sebe samému. Prírodovedné vzdelávanie môže škola realizovať buď ako samostatné vyučovacie predmety/moduly alebo integrovane v závislosti od charakteru odboru a podmienkach školy. O zaradení prírodovednej zložky vzdelávania do vyučovacieho procesu rozhodne škola. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto
vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	využívať prírodovedné poznatky a zručnosti v praktickom živote vo všetkých
-	situáciách, ktoré súvisia s prírodovedou,
-	logicky uvažovať, analyzovať a riešiť jednoduché prírodovedné problémy,
-	pozorovať a skúmať prírodu, robiť experimenty a merania, spracovávať
-	a vyhodnocovať získané údaje,
-	komunikovať, vyhľadávať a interpretovať prírodovedné informácie a mať k ním
-	stanovisko,
-	porozumieť základným ekologickým súvislostiam a postaveniu človeka v prírode,
-	zdôvodniť nevyhnutnosť udržateľného rozvoja,
-	posúdiť chemické látky z hľadiska nebezpečnosti a ich vplyvu na živé organizmy.

Fyzikálne vzdelávanie

Prehľad výkonových štandardov
Absolvent má:
-	rozlíšiť druhy pohybu a riešiť jednoduché úlohy na pohyb hmotného bodu,
-	určiť sily pôsobiace na teleso a popísať druh pohybu, ktorý tieto sily vyvolávajú,
-	určiť mechanickú prácu a energiu pri pohybu telesa pôsobením stálej sily,
-	vysvetliť na príkladoch platnosť zákona zachovania mechanickej energie,
-	určiť výslednicu síl pôsobiacich na teleso,
-	aplikovať Pascalov a Archimedov zákon riešením úloh,
-	vysvetliť význam tepelnej rozťažnosti látok v prírode a v technickej praxi,
-	vysvetliť pojem vnútornej energie sústavy a spôsoboch jej zmeny,
-	popísať princípy tepelných motorov,
-	popísať premenu skupenstva látok,
-	popísať elektrické pole z hľadiska jeho pôsobenia na bodový elektrický náboj,
-	riešiť úlohy elektrických obvodov použitím Ohmovho zákona,
-	popísať princíp a použitie polovodičových súčiastok,
-	určiť magnetickú silu v magnetickom poli vodiča s prúdom,
-	popísať princíp generovania striedavého prúdu a jeho využitia v energetike,
-	rozlíšiť základné druhy mechanického vlnenia,
-	charakterizovať základné vlastnosti zvuku, negatívneho vplyvu hluku a spôsoboch
-	ochrany sluchu,
-	charakterizovať svetlo, jeho rýchlosť v rôznych prostrediach,
-	riešiť úlohy na odraz a lom svetla, na zobrazenie zrkadla a šošoviek,
-	vysvetliť optickú funkciu oka a korekciu jeho chýb,
-	popísať význam rôznych druhov elektromagnetického žiarenia,
-	popísať štruktúru elektrónového obalu atómu z hľadiska energie elektrónu,
-	popísať stavbu atómového jadra a charakterizovať nukleóny,
-	vysvetliť podstatu rádioaktivity a popísať ochranu pred jadrovým žiarením,
-	popísať princíp získavania energie v jadrovom reaktore,
-	charakterizovať Slnko a slnečnú sústavu.

Prehľad obsahových štandardov
1. Mechanika
2. Termika
3. Elektrina a magnetizmus
4. Vlnenie a optika
5. Fyzika atómu
6. Vesmír

Popis obsahových štandardov

Mechanika

Vzdelávanie je založené na poskytovaní informácií o rôznych druhoch pohybov – priamočiarom, rovnomernom po kružnici a Newtonových pohybových zákonoch. Žiaci si osvoja vedomosti o účinkoch síl pôsobiacich v prírode, gravitácii, mechanickej práci a energii. Získajú poznatky o otáčavom pohybe, skladaní síl, tlakovej sile a tlaku v tekutinách.

Termika

V rámci vzdelávania si žiaci osvoja fyzikálne pojmy a ich význam ako sú teplota, tepelná rozťažnosť, teplo a práca, zmena vnútornej energie telesa, naučia sa základy tepelných motorov, oboznámia sa so štruktúrou pevných látok a kvapalín a zmenou ich skupenstva.

Elektrina a magnetizmus

Žiaci si rozšíria poznatky o elektrickom náboji telesa, elektrickej sile a elektrickom poli, získajú vedomosti o kapacite vodiča, o zákonoch elektrického prúdu v látkach, druhu a vlastnostiach polovodičov, magnetickom poli elektrického prúdu a elektromagnetickej indukcii. Vzdelávanie poskytne vedomosti a zručnosti v oblasti vzniku striedavého prúdu, prenosu elektrickej energie striedavým prúdom.

Vlnenie a optika

Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky o mechanických kmitoch a vlnení, zvukovom vlnení, získajú informácie o optike oka a druhoch elektromagnetického vlnenia a žiarenia.

Fyzika atómu

Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky o modeli atómu, nukleónoch, rádioaktivite, jadrovom žiarení a energie. Žiaci získajú informácie o využití jadrovej energie a laserového žiarenia.

Vesmír

Vzdelávanie poskytuje vedomosti o slnečnej sústave, Slnku, planétach, ich pohybe, kométach, hviezdach a galaxiách.

Chemické vzdelávanie

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	porovnať fyzikálne a chemické vlastnosti látok,
-	popísať stavbu atómu a vznik chemickej väzby,
-	poznať názvy, značky a vzorce vybraných chemických prvkov a zlúčenín,
-	popísať charakteristické vlastnosti nekovov, kovov a ich umiestnenie v periodickej
-	sústave prvkov,
-	popísať základné metódy oddeľovania zložiek zo zmesí a ich využite v praxi,
-	vyjadriť zloženie roztokov a pripraviť roztok požadovaného zloženia,
-	vysvetliť podstatu chemických reakcií a zapísať jednoduchú reakciu chemickou
-	rovnicou,
-	vykonať jednoduché chemické výpočty,
-	vysvetliť podstatu anorganických látok, zlúčením a zhodnotiť ich význam
-	a využitie v praxi,
-	charakterizovať základné skupiny uhľovodíkov a ich vybrané deriváty,
-	charakterizovať biogénne prvky a ich zlúčeniny, charakterizovať najdôležitejšie
-	prírodné látky,
-	popísať biochemické reakcie a deje.

Prehľad obsahových štandardov
1. Všeobecná chémia
2. Anorganická chémia
3. Organická chémia
4. Biochémia

Popis obsahových štandardov

Všeobecná chémia

Vzdelávanie je založené na poskytovaní informácií o chemických látkach a ich vlastnostiach, zložení látok, atómu, molekuly. Žiaci si osvoja vedomosti o chemickej väzbe, chemických prvkoch a zlúčeninách. Budú ovládať chemickú symboliku a periodickú sústavu prvkov. Naučia sa o roztokoch, zmesiach, budú ovládať vybrané chemické reakcie a rovnice, vykonajú jednoduché chemické výpočty.

Anorganická chémia

V rámci vzdelávania si žiaci osvoja vlastnosti anorganických látok, oxidov, kyselín, hydroxidov a solí. Budú sa orientovať v chemickom názvosloví a názvosloví anorganických zlúčenín. Oboznámia sa s ich významom v bežnom a odbornom živote.

Organická chémia

Žiaci si rozšíria poznatky o vlastnosti atómu uhlíka. Budú sa orientovať v chemickom názvosloví a názvosloví základných anorganických zlúčením. Oboznámia sa s významom a použitím organických zlúčením v bežnom a odbornom živote.

Biochémia

Vzdelávanie má poskytovať žiakom poznatky o chemickom zložení živých organizmov, prírodných látkach, bielkovinách, sacharidoch, lipidoch, nukleových kyselinách, biokatalyzátoroch. Žiaci sa oboznámia s biochemickými reakciami a dejmi, ich významom pre život a zdravie človeka. 

Biologické a ekologické vzdelávanie

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	charakterizovať názory na vznik a vývoj života na Zemi,
-	popísať základné vlastnosti živých sústav,
-	popísať bunku ako funkčnú jednotku života,
-	rozlíšiť rastlinnú a živočíšnu bunku,
-	určiť základné skupiny organizmov a porovnať ich,
-	popísať stavbu ľudského tela, funkciu orgánov a orgánových sústav,
-	vysvetliť význam zdravej výživy a princípy zdravého životného štýlu,
-	uviesť príklady bakteriálnych, vírových a iných ochorení a možností prevencie,
-	vysvetliť základné ekologické pojmy,
-	charakterizovať abiotické (slnečné žiarenie, atmosféra, pedosféra, hydrosféra)
-	a biotické faktory prostredia (populácia, spoločenstvo, ekosystém),
-	uviesť príklad potravinového reťazca,
-	popísať podstatu kolobehu látok v prírode z hľadiska látkového a energetického,
-	hodnotiť vplyv rôznych činností človeka na jednotlivé zložky životného prostredia,
-	charakterizovať prírodné zdroje surovín a energie z hľadiska ich obnoviteľnosti,
-	popísať spôsoby nakladania s odpadom,
-	charakterizovať globálne problémy na Zemi,
-	popísať základné znečisťujúce látky v ovzduší, vo vode a v pôde,
-	popísať základné ekonomické, právne a informačné nástroje spoločnosti na
-	ochranu prírody a prostredia.

Prehľad obsahových štandardov
1. Základy biológie
2. Základy ekológie
3. Elektrina a magnetizmus
4. Človek a životné prostredie

Popis obsahových štandardov

Základy biológie

Vzdelávanie v rámci biológie je založené na poskytovaní informácií o vzniku a vývoja života na Zemi. Žiaci si osvoja vedomosti o vlastnostiach živých sústav, typoch buniek, rozmanitosti organizmov a ich charakteristike. Získajú poznatky o dedičnosti a premenlivosti, biológie človeka a jeho chorobách, zdraví a prevencií voči ochoreniu.

Základy ekológie

V rámci vzdelávania si žiaci osvoja základné ekologické pojmy a ekologické faktory prostredia. Žiaci sa naučia o princípoch potravinového reťazca, kolobehu látok v prírode a toku energie.

Človek a životné prostredie

Žiaci si rozšíria poznatky o vzájomných vzťahoch medzi človekom a životným prostredím. Naučia sa o dopadoch činnosti človeka na životné prostredie, o prírodných zdrojoch energie a surovín, o odstraňovaní odpadov, súčasných globálnych problémoch a príčinách ich vzniku, o ochrane prírody a krajiny, zásadách udržateľného rozvoja a zodpovednosti jedinca za ochranu prírody a životného prostredia.

7.1.4 Matematika a práca s informáciami

Charakteristika vzdelávacej oblasti

Matematické vzdelávanie v odbornom školstve má svoje významné miesto, nakoľko v jednotlivých odboroch plní popri funkcii všeobecného vzdelávania aj prípravnú funkciu pre odbornú zložku vzdelávania. Všeobecným cieľom matematického vzdelávania je výchova premýšľavého človeka, ktorý bude vedieť používať matematiku v rôznych životných situáciách (v odbornej zložke vzdelávania, v ďalšom štúdiu, v osobnom živote, budúcom zamestnaní, voľnom čase, a pod.). Učivo v odbornom vzdelávaní prezentuje základ matematického vzdelávania pre ISCED 3C. V tých študijných odboroch, ktoré majú vyššie nároky na matematické vzdelávanie vo vzťahu k danému odboru štúdia, môže škola vo svojom ŠkVP rozšíriť matematické vzdelávanie v súlade s náročnosťou odboru (o kvadratickú funkciu, kvadratickú rovnicu, goniometrickú funkciu všeobecného uhla, grafoch a ich využívaním pri riešení praktických úloh, štatistiku, a pod.). V tých odboroch, kde matematické vzdelávanie nemá dominantné postavenie, môže škola učivo upraviť podľa zamerania a charakteru odboru. 
Cieľom vzdelávania v informačných technológiách je naučiť žiakov pracovať s informáciami. Žiaci pochopia základom informačných technológií a naučia sa užívateľskej úrovni používať operačný systém, kancelársky software a pracovať s bežným aplikačným programovým vybavením ,ktoré sa používa v príslušnej odbornej oblasti. Na účely stanovenia výkonových a obsahových štandardov je potrebné používať ŠVP na úrovni ISCED 3 Informačné technológie. Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	využívať matematické poznatky v praktickom živote v situáciách, ktoré súvisia
-	s matematikou,
-	numericky počítať, používať a premieňať matematické a fyzikálne jednotky (dĺžka,
-	hmotnosť, čas, objem, povrch, rovinný uhol, rýchlosť, mena a pod.),
-	matematizovať jednoduché reálne situácie, využívať matematický model
-	a vyhodnotiť výsledok riešenia vo vzťahu k realite,
-	skúmať a riešiť matematické problémy,
-	orientovať sa v matematickom texte, pochopiť zadanie matematickej úlohy,
-	kriticky vyhodnocovať informácie kvantitatívneho charakteru získané z rôznych
-	zdrojov – grafov, diagramov, tabuliek, správne sa matematicky vyjadrovať,
-	orientovať sa v aplikačných softwaroch využívaných v praxi,
-	ovládať obsluhu periférnych zariadení potrebných pre prácu s aplikačnými
-	programami.

Prehľad obsahových štandardov
1. Operácie s reálnymi číslami
2. Výrazy a ich úpravy
3. Riešenie rovníc a nerovníc
4. Funkcie
5. Planimetria
6. Výpočet povrchov a objemov telies
7. Práca s údajmi a informáciami

Popis obsahových štandardov

Operácie s reálnymi číslami

Cieľom vzdelávania sú aritmetické operácie s prirodzenými a celými číslami. Žiak sa zdokonaľuje v rôznych zápisoch racionálneho čísla, aritmetických operáciách so zlomkami a desatinnými číslami. Žiaci si osvojujú postupy pri zaokrúhľovania desatinných čísel, znázorňovaní reálnych čísel na číselnej osi. Zvyšujú svoje praktické zručnosti a vedomosti pri určovaní percentá a percentovej časti, druhej mocniny a odmocniny čísla za pomoci kalkulátora, používa trojčlenku a rieši praktické úlohy, vykonáva počtové úlohy s mocninami.

Výrazy a ich úpravy

V rámci vzdelávania žiaci vykonávajú matematické operácie s mnohočlenmi (sčítanie, odčítanie, násobenie) a lomenými výrazmi. Rozkladá mnohočleny na súčin, využíva matematické vzťahy pre druhú mocninu dvojčlena a rozdiel druhých mocnín. 

Riešenie rovníc a nerovníc

Žiaci si rozšíria poznatky v oblasti riešenia lineárnych rovníc o jednej neznámej a lineárnych nerovníc o jednej neznámej. Pri riešení danej úlohy vyjadrujú neznámu podľa vzorca. Na posilnenie logického úsudku riešia slovné úlohy.

Funkcie

Žiaci si rozšíria poznatky základných pojmov ako je pojem funkcie, jej definičná oblasť a oblasť hodnôt funkcie. Vedia graficky znázorniť definičnú oblasť funkciea určiť rast a klesanie funkcie. Ovládajú rôzne druhy funkcií – priamu a nepriamu úmernosť a lineárne funkcie. Získané poznatky aplikujú v úlohách, vedia upravovať výrazy a rovnice.

Planimetria

Žiaci vedia používať pojmy a vzťahy ako bod, priamka, rovina, odchýlka dvoch priamok, vzdialenosť bodu od priamky, vzdialenosť dvoch rovnobežiek, úsečka a jej dĺžka, uhol a jeho veľkosť. Sú schopní zostrojiť trojuholník, rôzne druhy rovnobežníkov a lichobežník z daných prvkov, určovať ich obvod a obsah. Žiaci sa naučia rozlišovať zhodné a podobné trojuholníky, svoje tvrdenie zdôvodniť využitím viet o zhodnosti a podobnosti trojuholníkov. Vzdelávanie poskytuje žiakom vedomosti a zručnosti na určenie obvodu a obsahu kruhu, vzájomnej polohy priamky a kružnice. Riešia praktické úlohy s využitím trigonometrie pravouhlého trojuholníka a Pythagorovej vety

Výpočet povrchov a objemov telies

Žiaci vedia určovať vzájomnú polohu bodov, priamok a rovín, rozlišujú základné telesá (kocka, hranol, kváder, valec, pravidelný ihlan, rotačný kužeľ) a určujú ich povrch a objem. Získané poznatky aplikujú v praktických úlohách.

Práca s údajmi a informáciami

Žiaci vyhľadávajú, vyhodnocujú a spracúvajú získané informácie a údaje. Získajú a osvoja si základné praktické činnosti s aplikáciami, s prezentačným softwarom, s kancelárskym a grafickým softwarom a získané poznatky môžu interpretovať prostredníctvom diagramov, grafov a prezentácií obsahovo zameraných pre daný odbor štúdia.

7.2 ODBORNÉ VZDELÁVANIE

Cieľom odborného vzdelávania je vytvoriť podmienky a umožniť žiakom osvojiť si odborné vedomosti, zručnosti, návyky a získať tak odborné kompetencie pre výkon pracovných činností v danom povolaní podľa odboru štúdia. Obsah odborného vzdelávania nadväzuje na oblasti všeobecného vzdelávania, aplikuje a rozvíja odborné poznatky žiakov podľa požiadaviek profilu absolventa. 
Osobitné postavenie v odbornom vzdelávaní majú odborné predmety a prax. V týchto sa integruje obsah učiva všeobecnovzdelávacích a odborných predmetov aplikáciou v praktických činnostiach. Prax vytvára podmienky pre praktické overenie teoretických poznatkov a získanie odborných zručností a návykov žiakov.

Prehľad vzdelávacích oblastí:
1) Teoretické vzdelávanie
2) Praktická príprava a odborná klinická prax 

7.2.1 Teoretické vzdelávanie

Charakteristika vzdelávacej oblasti

V teoretickej príprave je pozornosť zameraná na osvojenie si základných vedomostí z vybraných zdravotníckych odborov. Žiak získava poznatky o základoch organizácie zdravotnej a sociálnej starostlivosti, hygienickej starostlivosti, vybraných systémových ochoreniach a medicínskych odboroch. V obsahu vzdelávania sú zaradené poznatky z anatómie, fyziológie, patológie, zdravovedy vybraných systémov. Žiak získava základné vedomosti z oblasti sanitárskych činností na lôžkových oddeleniach, v laboratóriách, v lekárenskej službe, na transfúznom oddelení, v pitevní, v centrálnej sterilizácii, v hygienickej službe, v detských zariadeniach, na operačných oddeleniach, v sádrovni, úradoch verejného zdravotníctva, v dopravnej zdravotnej službe, zariadeniach sociálnych služieb a kúpeľných zariadeniach, so zameraním najmä na preddezinfekciu, mechanickú očistu, dezinfekciu a sterilizáciu, starostlivosť o pomôcky, zdravotnícky materiál, postele a bielizeň. Zároveň sa oboznamuje s požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci.

Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent má:
-	ovládať a používať odbornú terminológiu odboru,
-	popísať a vysvetliť základy anatómie a fyziológie a patológie človeka,
-	reprodukovať základné poznatky o vybraných systémových ochoreniach,
-	vysvetliť otázky vzniku civilizačných porúch zdravia a princípy primárnej
-	a sekundárnej prevencie,
-	popísať zásady správnej výživy a zdravého životného štýlu,
-	definovať teoretické základy prvej pomoci pri úrazoch a náhlych stavoch,
-	popísať špecifiká mentálneho, fyzického vývinu osobnosti v jednotlivých etapách,
-	charakterizovať prácu sanitára na jednotlivých úsekoch zdravotnej a sociálnej starostlivosti,
-	popísať hlavné zásady a postupy preddezinfekcie, mechanickej očisty, dezinfekcie a sterilizácie,
-	popísať hlavné zásady a postupy starostlivosti o pomôcky, zdravotnícky materiál, postele  
a bielizeň,
-	vymedziť základné sanitárske činnosti na lôžkových oddeleniach, v laboratóriách, v 
lekárenskej službe, na transfúznom oddelení, v pitevní, v centrálnej sterilizácii, v hygienickej  službe, v detských zariadeniach, na operačných oddeleniach, v sadrovni v dopravnej zdravotnej službe, zariadeniach sociálnych služieb a kúpeľných zariadeniach, 
popísať a vysvetliť technické základy zloženia prístrojov a zariadení používaných   v odbore a ich funkciu,
-	reprodukovať zásady hygieny práce, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ochrany  
životného prostredia,
-	ovládať základné poznatky z oblasti pracovného a občianskeho práva,
-	rozoznať možné zdroje znečisťovania životného prostredia súvisiace s príslušným
odborom.

Prehľad  a rozpis obsahových štandardov
Organizácia zdravotnej a sociálnej starostlivosti.

Ciele a úlohy zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Organizačná štruktúra zdravotníctva. Organizácia liečebno-preventívnej a sociálnej starostlivosti. Charitatívne a iné podporné činnosti. Zariadenia liečebno-preventívnej starostlivosti. Zdravotnícki pracovníci. Právna zodpovednosť zdravotníckych pracovníkov pri výkone povolania. Morálne a etické črty zdravotníckeho pracovníka.
Základy hygieny a tvorby životného prostredia

Ochrana a tvorba životného prostredia. Hygiena a jej vplyv na zdravie. Význam prostredia a výživy pre zdravie. Základy hygieny detí a dorastu. Hygiena v zdravotníckych a sociálnych zariadeniach.
Človek a jeho zdravie

Človek ako spoločenská bytosť. Telesné a duševné zdravie, zdravý spôsob života. Podiel jedinca, rodiny a spoločnosti na udržovaní a upevňovaní zdravia. Ľudské telo, jeho anatomicko-fyziologická jednota a jeho vzťah k prostrediu. Zdravie a choroba. Infekcia, obranyschopnosť organizmu a prenos infekcie. Prevencia ochorení. Všeobecné príznaky ochorení.
Choroby pohybového ústrojenstva
Pohybové ústrojenstvo, funkcie, poruchy a ich príznaky. Najčastejšie vrodené a získané chyby a stavy pohybového ústrojenstva. Zápalové ochorenia.
Choroby mozgu a miechy
Mozog, miecha, funkcia, poruchy a ich príznaky. Najčastejšie ochorenia nervovej sústavy.
Očné choroby
Stručná anatómia, funkcia, poruchy, vrodené chyby, náhle príhody, príznaky.
Choroby ušné, nosové, krčné
Stručná anatómia, funkcia, poruchy, vrodené chyby, náhle príhody, príznaky ochorení jednotlivých orgánov a ich funkcií.
Choroby dýchacích ústrojov
Dýchacia sústava, jej činnosť, poruchy a príznaky. Najčastejšie choroby priedušiek, pľúc a pohrudnice.
Choroby krvi a krvného obehu
Krv, krvný obeh, činnosť, poruchy a príznaky. Najčastejšie choroby krvi, srdca a ciev.
Choroby tráviacich ústrojov
Tráviaca sústava, činnosť, poruchy a príznaky. Výživa a jej poruchy. Najčastejšie choroby žalúdka, pečene, žlčových ciest a pankreasu.
Choroby vylučovacej sústavy
Obličky, močové cesty, činnosť, poruchy a príznaky. Najčastejšie choroby obličiek a močových ciest.
Endokrinné ochorenia
Žľazy s vnútorným vylučovaním, funkcia, poruchy a príznaky. Najčastejšie endokrinné ochorenia.
Poruchy imunity a alergické ochorenia
Imunita, význam, druhy, príznaky, poruchy, najčastejšie ochorenia. Alergia, druhy, príznaky, najčastejšie ochorenia.
Kožné a pohlavné choroby
Stručná anatómia, funkcia, príznaky ochorení.
Gynekologicko-pôrodnícka starostlivosť
Pohlavný život, manželstvo, rodičovstvo. Tehotenstvo, pôrod, starostlivosť o rodičku a dieťa. Najčastejšie poruchy a choroby vo všetkých vekových obdobiach ženy. Psychika ženy.

Detský vek a jeho choroby
Vývoj dieťaťa, výživa a hygiena dieťaťa. Najčastejšie ochorenia detského veku.
Staroba a jej ochorenia
Starnutie a staroba. Najčastejšie choroby, ich priebeh a prejavy.
Nádorové ochorenia
Druhy nádorov, príčiny, príznaky. Najčastejšie nádorové ochorenia.

Infekčné ochorenia Infekcia, jej pôvodcovia, šírenie nákazy, prevencia. Najčastejšie infekčné ochorenia. Nozokomiálne nákazy.
Náhle príhody
Najčastejšie náhle príhody ohrozujúce život. Hlavné príčiny a príznaky.
Prvá pomoc
Prvá pomoc pri úrazoch a stavoch ohrozujúcich život.

Zdravotnícke a sociálne zariadenia
Zdravotnícke zariadenia, sociálne zariadenia, druhy, stavebné usporiadame nemocníc a iných zariadení. Hygienický režim v jednotlivých typoch zdravotníckych asociálnych zariadení, lôžkové oddelenia, centralizované zariadenia a iné úseky práce. Zneškodňovanie nemocničných odpadov. Rizikové pracoviská. Osobné ochranné prostriedky. Organizácia práce.
Lôžkové oddelenie
Lôžkové oddelenie, typy, časti, vybavenie. Organizácia práce na lôžkovom oddelení. Pomocné centrálne služby. Prevádzkový a domáci poriadok na lôžkovom oddelení.. 
Posteľ chorého a jej úprava
Typy postelí v zdravotníckych asociálnych zariadeniach. Základné vybavenie postelí. Montáž postele. Doplnky k vybaveniu postele, pomocné zariadenia postele a manipulácia s nimi. Čistenie a dezinfekcia postele.

Bielizeň
Druhy bielizne. Manipulácie s čistou a použitou bielizňou.
Starostlivosť o pomôcky
Druhy pomôcok (sklenené, gumové, smaltované, z plastov, z kovu a iné). Zásady a organizácia starostlivosti o pomôcky. Preddezinfekcia, mechanická očista, druhy, pomôcky, prostriedky, spôsoby. Dezinfekcia, druhy, prostriedky a spôsoby dezinfekcie. Príprava dezinfekčných roztokov a manipulácia s nimi.
Sterilizácia
Sterilizácia, druhy. Centrálna sterilizácia.
Stravovanie chorých
Transport stravy. Príprava prostredia pred podávaním jedla v jedálňach a na posteliach. Očista, dezinfekcia a uloženie riadu. Odstraňovanie zvyškov jedla.
Transport chorých
Sprevádzanie a prenášanie pacientov bez pomôcok a s pomôckami. Prenášanie pacientov na nosidlách. Zabezpečenie polohy pacienta pri transporte.
Starostlivosť o prostredie chorého
Estetická a hygienická úprava prostredia, izieb chorých a jednotlivých miestností ošetrovacej jednotky vrátane zariadení na hygienickú očistu. Vplyv prostredia na spokojnosť chorých.
Organizácia práce sanitára
Úloha sanitára pri zabezpečovaní zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Postavenie sanitára ako člena zdravotníckeho tímu. Pracovná náplň a harmonogram práce sanitárov na lôžkových oddeleniach, sociálnych zariadeniach a na iných úsekoch práce.
Práca v laboratóriách
Usporiadanie laboratórií podľa jednotlivých typov (biochemické, hematologické, mikrobiologické, histologické), organizácia práce a hygienický režim. Ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci. Postup pri manipulácii s chemickými látkami. Uskladňovanie chemických látok. Druhy laboratórneho skla, nástrojov, prístrojov a ďalších pomôcok. Pomôcky používané pri odbere biologického materiálu a pri zhotovovaní preparátov. Zásady likvidácie a likvidácia infekčného a kontaminovaného materiálu. Prevádzka laboratórií a životné prostredie. 
Práca v lekárenskej službe
Lekárenské pracovisko a jeho zariadenie, organizácia práce, hygienický režim. Spôsoby uskladňovania a manipulácia so zdravotníckym materiálom a liečivými prípravkami. Hygiena v skladovacích priestoroch lekárenskej služby. Udržiavanie hygieny v lekárenskej službe. Príprava, umývanie, dezinfekcia a sterilizácia laboratórnych nástrojov, prístrojov, liekoviek, fliaš na sterilné roztoky.
Práca na transfúznom oddelení
Transfúzne oddelenie, jeho zariadenie, organizácia práce, hygienický režim. Laboratórne sklo, manipulácia s ním a ďalšie pomôcky potrebné pri odbere histologického materiálu a transfúzie krvi. Darcovstvo krvi a podiel sanitára pri jeho zabezpečovaní. Zásady likvidácie a likvidácia infekčného a kontaminovaného materiálu.
Práca v pitevní
Zariadenie pitevne. Pracovné nástroje a iné pomôcky, organizácia práce, hygienický režim pitevne. Manipulácia s pracovnými nástrojmi a inými pomôckami v pitevní. Sterilizácia a dezinfekcia pomôcok a nástrojov. Špecifiká práce sanitára v pitevní, etika práce s mŕtvym telom. Preparačné výkony. Vedenie dokumentácie, pohrebná služba, pitevný protokol a pod.
Práca v centrálnej sterilizácii
Zariadenie centrálnej sterilizácie, organizácia práce, hygienický režim. Mechanická očista, špecifické požiadavky na prácu v centrálnej sterilizácii. Sterilizačné prístroje, ich prevádzka a manipulácia s nimi. Zásady vyberania, triedenia a ukladania sterilizovaného materiálu a jeho distribúcia na jednotlivé oddelenia. Pracovné postupy v centrálnej sterilizácii. Ochrana zdravia a bezpečnosť pri práci.
Práca v hygienickej službe
Zariadenie, organizácia práce, hygienický režim. Sterilizácia laboratórneho skla a ďalších pomôcok. Starostlivosť o laboratórne zvieratá.
Práca v detských zariadeniach
Detské zariadenia. Vybavenie. Organizácia práce. Hygienický režim. Výchovné pomôcky, hračky.
Práca na operačnom oddelení
Operačný trakt. Zariadenie. Pomôcky a ich udržiavanie. Hygienický režim. Organizácia práce. Príprava operačnej sály a pomocných zariadení. Asistencia pri príprave pacienta na operáciu (holenie operačného poľa, doprava pacienta na operačnú sálu, polohovanie pacienta na operačnom stole), prevoz pacienta po operácii, likvidácia materiálu po operácii, očista, dezinfekcia, sterilizácia a odkladanie pomocných zariadení, odsun biologického materiálu. Prísun a odsun fliaš so stlačenými plynmi.
Práca v sadrovni
Sadrovňa jej zariadenie, pomôcky. Organizácia práce. Hygienický režim. Druhy sadry. Obväzy. Príprava sadrových obväzov a dláh. Úprava podložky chorého pred prikladaním sadrových obväzov. Snímanie a úprava sadrových obväzov. Preprava chorých v sadrových obväzoch. Pomoc pri chôdzi s barlami.
Práca v dopravnej zdravotnej službe
Sanitka - jej vnútorné vybavenie, pomôcky, hygienický režim. Preprava pacientov, ich polohovanie počas prevozu. Príprava sanitky na výjazd. Očista a dezinfekcia vnútorného vybavenia sanitky vrátane pomôcok. Komunikácia s pacientom a príbuznými. Nácvik sociálnych a komunikačných zručností.

7.2.2 Praktická príprava a odborná klinická prax

Charakteristika vzdelávacej oblasti

Praktickú prípravu zabezpečujú cvičenia a odborná klinická prax. Sú zamerané na osvojenie, upevnenie a rozvíjanie praktických zručností a návykov, utváranie odborných postojov a názorov, vzťahu žiakov k odboru štúdia, utváranie vzťahu žiakov k plneniu pracovných povinností a pocitu zodpovednosti za zverených ľudí, hodnoty a výsledky svojej činnosti.
Odborná klinická prax sa uskutočňuje v zdravotníckych a sociálnych zariadeniach. Pri vyučovaní treba rešpektovať liečebný a prevádzkový režim na oddelení.
Žiaci absolvujú odbornú klinická prax na pracoviskách podľa podmienok príslušných zdravotníckych a sociálnych zariadení.
V každom ročníku a na každom pracovisku je úvod do výučby spoločný, jeho obsahom je organizačná a metodická príprava žiakov na vyučovanie v prirodzených podmienkach a zoznámenie sa so zásadami ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.

Aby absolvent vzdelávacieho programu spoľahlivo preukázal výkon v tejto vzdelávacej oblasti musí disponovať stanovenými výkonovými štandardmi a ovládať učivo predpísané obsahovými štandardmi.

Prehľad výkonových štandardov

Absolvent vie:

-	zvoliť najefektívnejší postup pri vykonávaní sanitárskych činností
-	vykonať základnú dezinfekciu a starostlivosť o prostredie,
-	vykonávať starostlivosť o posteľ 
-	manipulovať v zmysle bezpečnosti a ochrany zdravia s bielizňou, pomôckami a      
-	zdravotníckym materiálom
-	vykonávať pracovné činnosti sanitára na jednotlivých úsekoch zdravotnej a sociálnej    
-	starostlivosti na ošetrovacích jednotkách, v laboratóriách, v lekárenskej službe, na  
-	transfúznom oddelení, v pitevní, v centrálnej sterilizácii, v hygienickej službe, v 
-	detských zariadeniach, na operačných oddeleniach, v sadrovni a v dopravnej zdravotnej 
-	službe.
-	obsluhovať prístroje a zariadenia používané v odbore,
-	vykonávať ošetrovanie a údržbu prístrojov a zariadení používaných v odbore,
-	primerane a taktne komunikovať v pracovnom tíme
-	poskytnúť prvú pomoc pri ochoreniach, úrazoch a poraneniach,
-	postupovať v zmysle zásad bezpečnosti práce a ochrany zdravia pri práci,
-	ochrany životného prostredia

Prehľad  a rozpis obsahových štandardov
Spoločný úvod pre všetky skupiny
Organizačná a metodická príprava na cvičenie v prirodzených podmienkach. Zoznámenie sa s pracoviskom, s jeho vybavením, prevádzkovým poriadkom, bezpečnostnými predpismi, s hygienickým režimom a s protipožiarnymi opatreniami.
Organizácia práce v zdravotníckych a sociálnych zariadeniach
Stavebné riešenie konkrétneho zdravotníckeho a sociálneho zariadenia, lôžkové časti, centralizované oddelenia - zariadenia, špeciálne zariadenia - oddelenia a úseky. Hygienický režim týchto pracovísk. Osobné ochranné prostriedky.
Lôžkové oddelenia
Organizácia práce na ošetrovacej jednotke. Vybavenie ošetrovacej jednotky. Inventár ošetrovacej jednotky. Činnosť jednotlivých kategórií pracovníkov na ošetrovacej jednotke. Činnosť sanitára na ošetrovacej jednotke.

-    Starostlivosť o prostredie
Hygienická a estetická úprava prostredia. Úprava izieb chorých, priestorov a pomôcok v izbách. Úprava a udržiavanie ostatných priestorov ošetrovacej jednotky (vyšetrovňa, inšpekčná miestnosť, kuchynka, denná miestnosť pre chorých, herňa, sociálne zariadenie a pod.). Upratovanie a úprava prostredia po zomrelom.
-	Starostlivosť o pomôcky
Inventár oddelenia. Bežná manipulácia s pomôckami (príprava, čistenie, ukladanie).
-	Čistenie pomôcok, dezinfekcia
Preddezinfekcia, mechanické čistenie pomôcok, príprava a použitie bežných dezinfekčných prostriedkov. Postupy dezinfekcie. Udržiavanie a ukladanie dezinfikovaných pomôcok, bezpečnosť pri práci.
-	Sterilizácia
Fyzikálna a chemická sterilizácia, príprava pomôcok na sterilizáciu. Udržiavame prístrojov. Postupy sterilizácie. Ukladanie a manipulácia so sterilnými materiálmi, pomôckami. Bezpečnosť pri práci.

-	Úprava postele
Úprava všetkých typov postelí. Montáž postele. Manipulácia s pomocnými zariadeniami. Čistenie a dezinfekcia postelí a pomocných zariadení. Výmena posteľnej bielizne, ustielanie. Manipulácia s použitou bielizňou.
-	Stravovanie chorých
Transport jedla na ošetrovaciu jednotku. Úprava prostredia pred podávaním jedla. Prestieranie a stolovanie v jedálňach, na posteli. Druhy riadu, príprava, očista, dezinfekcia, uloženie. Odstraňovanie zvyškov jedál.
Laboratóriá
Manipulácia s laboratórnym sklom - umývanie, dezinfekcia, sterilizácia. Manipulácia s prístrojmi, pomôckami a chemikáliami. Likvidácia infekčného a kontaminovaného materiálu. Udržiavanie hygieny na pracovisku.

Lekárenská služba
Uskladňovanie a manipulácia so zdravotníckym materiálom a liečivými prípravkami. Udržiavanie hygieny pracoviska. Príprava, umývanie, dezinfekcia a sterilizácia laboratórnych nástrojov, prístrojov, liekoviek a fliaš na sterilné roztoky.
Transfúzne oddelenie
Manipulácia s laboratórnym sklom a ďalšími pomôckami potrebnými pri odbere histologického materiálu a transfúzii krvi. Likvidácia infekčného a kontaminovaného materiálu. Udržiavanie hygieny na pracovisku.
Pitevňa
Udržiavanie hygieny pracoviska. Manipulácia s pracovnými prístrojmi, nástrojmi a inými pomôckami. Dezinfekcia a sterilizácia pomôcok a nástrojov. Vedenie dokumentácie v pitevni.
Centrálna sterilizácia
Manipulácia so sterilizačnými prístrojmi, manipulácia s nesterilným a sterilným materiálom -jeho triedenie, uloženie a distribúcia.
Hygienická služba
Udržiavanie hygieny pracoviska. Sterilizácia laboratórneho skla a ďalších pomôcok. Starostlivosť o laboratórne zvieratá.
Detské zariadenia
Udržiavanie hygieny pracoviska. Čistenie, udržiavanie a dezinfekcia hračiek a ostatných pomôcok. Úprava prostredia, postielok a pomocných zariadení. Výmena posteľnej bielizne. Transport jedla. Čistenie, dezinfekcia a uloženie riadu. Odstraňovanie zvyškov jedál.

Operačné oddelenie
Príprava operačnej sály pred operáciou - čistenie, dezinfekcia prostredia. Príprava operačného stola a prístrojov. Asistencia pri príprave chorého na operáciu - holenie operačného poľa, prevoz chorého, polohovanie na operačnom stole, osvetlenie operačnej sály, operačného poľa a pod. Manipulácia s prístrojmi používanými v operačnej sále -odsávačky, elektrokautery, sterilizátory, autoklávy a ďalšie. Manipulácia s fľašami so stlačenými plynmi.
Sádrovňa
Asistencia pri príprave sadrových obväzov a dláh. Úprava podložky pred priložením sadrových obväzov. Asistencia pri ukladaní sadrových obväzov. Snímanie sadrových obväzov. Udržiavanie hygieny pracoviska.
Dopravná zdravotná služba
Ukážka vnútorného vybavenia sanitky a hygienického režimu.

8  ZÁKLADNÉ PODMIENKY NA REALIZÁCIU ŠTÁTNEHO VZDELÁVACIEHO
PROGRAMU

Pre vzdelávanie v súlade s daným ŠVP je nevyhnutné vytvárať vhodné realizačné podmienky. Podkladom na ich stanovenie sú všeobecné požiadavky platných právnych noriem a konkrétne požiadavky vyplývajúce z cieľov a obsahu vzdelávania v danom odbore. Iba ucelený, vzájomne sa podmieňujúci komplex požiadaviek umožní vytvoriť optimálne vzdelávacie prostredie. V ŠVP sú vo všeobecnej rovine vymedzené základné podmienky na realizáciu školského vzdelávacieho programu a je úlohou školy, aby tieto podmienky nielen akceptovala, ale ich podrobnejšie konkretizovala vo vlastnom ŠkVP podľa potrieb a požiadaviek učebného odboru, aktuálnych cieľov a reálnych možností. Optimálne požiadavky/podmienky, podľa ktorých sa bude poskytovať tento vzdelávací program, sú nasledovné:

8.1 Základné materiálne podmienky

a) Kapacita školy

1.	Školský manažment: kancelária riaditeľa školy, kancelárie pre zástupcov riaditeľa škôl
2.	kancelária pre ekonomický úsek, príručný sklad s odkladacím priestorom, sociálne zariadenie, zasadačka
3.	Pedagogickí zamestnanci školy: zborovňa pre rokovania pedagogickej rady, kabinety pre učiteľov
4.	Nepedagogickí zamestnanci školy: kancelárie pre sekretariát, ekonómov a správcu, príručný sklad s odkladacím priestorom, archív
5.	Hygienické priestory, sociálne zariadenia, šatne
6.	Sklady učebných pomôcok a didaktickej techniky
7.	Priestory pre centrálne ovládanie didaktickej techniky
8.	Knižnica

b) Makrointeriéry
1. Školská budova
2. Školský dvor
3. Školská jedáleň alebo výdajňa stravy

c) Vyučovacie interiéry
1. Klasické triedy – učebne pre teoretické vyučovanie,
2. Odborné triedy – učebne pre vyučovanie odborných predmetov
8.2 Personálne podmienky

1.	Požiadavky na manažment školy, ktorý realizuje školský vzdelávací program musia byť v súlade s požiadavkami odbornej a pedagogickej spôsobilosti a s kvalifikačnými predpokladmi, ktoré sú nevyhnutné pre výkon náročných riadiacich činnosti podľa platných predpisov
2.	Odborná a pedagogická spôsobilosť pedagogických zamestnancov všeobecnovzdelávacích predmetov, ktorí realizujú školský vzdelávací program musí byť v súlade s platnými predpismi. Plnenie ďalších kvalifikačných predpokladov potrebných pre výkon zložitejších, zodpovednejších a náročnejších pedagogických činnosti sa riadi platnými predpismi. Pedagogickí zamestnanci musia zabezpečiť súlad všetkých vzdelávacích a výchovných činností s cieľmi vzdelávania v danom študijnom odbore v súlade so štátnym vzdelávacím programom. Práva a povinnosti pedagogických zamestnancov sú zabezpečené a naplňované po dobu ich pedagogickej činnosti v rámci platných predpisov.

5371 3 sanitár
Vyučovacie predmety	Kvalifikačné požiadavky
Vysokoškolské vzdelanie II. stupňa,
 študijný odbor	
ODBORNÉ PREDMETY	
Sanitárstvo – praktická príprava  a odborná klinická prax
Sanitárske činnosti
Zdravoveda	-	ošetrovateľstvo,(starostlivosť o chorých -  pedagogika, alebo starostlivosť o chorých - psychológia, všeobecná pedagogika s predchádzajúcim ukončením študijného odboru na SZŠ, alebo učiteľstvo odborných predmetov na SZŠ, alebo ošetrovateľstvo a rehabilitácia) doplňujúce pedagogické štúdium a minimálne 2 roky odbornej praxe	

3.	Odborná spôsobilosť nepedagogických zamestnancov (ekonóm, správca, školník, upratovačky a pod.), ktorí sa podieľajú na realizácii školského vzdelávacieho programu musí byť v súlade s platnými predpismi. Práva a povinnosti nepedagogických zamestnancov sú zabezpečené a naplňované po dobu ich činnosti v rámci platných predpisov.
4.	Plnenie stanovenej miery vyučovacej a výchovnej povinnosti vyplýva z platnej legislatívy a rámcového učebného plánu štátneho vzdelávacieho programu. Rámcové rozvrhnutie obsahu vzdelávania je východiskom pre tvorbu učebných plánov v školských vzdelávacích programoch. Stanovené vzdelávacie oblasti a ich minimálne počty hodín sú záväzné, ich dodržanie v školských vzdelávacích programoch musí byť preukázateľné.
5.	Plnenie požiadaviek poradenskej činnosti sa riadi platnými predpismi. Výchovný poradca je pedagogický zamestnanec, ktorého poslaním je poskytovanie odbornej psychologickej a pedagogickej starostlivosti žiakom a pedagogickým zamestnancom školy. Prácu výchovného poradcu usmerňujú metodické, pedagogické a psychologické centrá. Práca výchovného poradcu a dodržiavanie všeobecne záväzných platných predpisov v oblasti výchovného poradenstva podlieha kontrolnej činnosti zo strany zriaďovateľa strednej školy. Ďalšie práva a povinnosti výchovných poradcov vymedzujú vnútorné predpisy školy (pracovný poriadok, vnútorný poriadok školy, vnútorný mzdový predpis a pod.).

8.3 UČEBNÉ ZDROJE ODBORNÁ LITERATÚRA, DIDAKTICKÁ TECHNIKA

8.3.1 Odborná literatúra

ŠTUDIJNÝ ODBOR	VYUČOVACÍ PREDMET	NÁZOV UČEBNICE	AUTOR	ROK VYDANIA	
SANITÁR
	zdravoveda	
	Zdravoveda pre sanitárov
	Prochotský, Kubicová

	Osveta 
2003

	sanitárstvo				
	sanitárske práce				

8.3.2 Didaktická technika
1. Prenosný spätný projektor
2. Počítače, tlačiareň
3. Kopírovací stroj a skener
4. Video a DVD prehrávač
5. Projekčné plátno
6. Televízor
7. Magnetofón
8. Rozhlasový prijímač

8.3.3 Materiálne výučbové prostriedky
1.	Trojrozmerné modely, makety jednotlivých orgánov
2.	CD, DVD – prezentácie pracovných postupov, BOZP, prvej pomoci
3.	Osobné ochranné prostriedky a pomôcky
4.	Lekárnička
5.	Odborné filmy a diafilmy
6.	Obrazy, model kostry človeka
7.	Posteľ, stolík, prebaľovací stôl, skrinky na materiál, model pacienta, prenosné vozíky (na materiál, bielizeň) vanička, kefka na vlasy, utierka, oblečenie, jednorazové detské plienky, prípravky na ošetrenie pokožky, detská fľaša.
8.	Rôzne druhy zdravotníckeho materiálu (tkaniny, vzorky dezinfekčných prípravkov
9.	Vybavenie postele (matrac, vankúš, paplón, posteľné bielizeň), pomocné zariadenia postele (hrazdička, uzdička, rebríček, popruhy, zábrany, stolík na čítanie, jedálenský stolík), 2 lavóry, 2 žinky, 2 uteráky, gumová podložka, hrebeň, fén, manikúra, podložky, plienky.
10.	Močová fľaša, podložná misa, pohár na moč, odmerný valec, zberné vrecko na moč
11.	Servírovací stolík, príbor, taniere, podnosy, pohárik.
12.	Pomôcky k polohovaniu – valce, venčeky, podložné koleso, vrecká s pieskom, podložky, dlahy, termofor..

8.3.4  Podmienky bezpečnosti a hygieny práce

Vytváranie podmienok bezpečnej a hygienickej práce je organickou súčasťou celého vyučovacieho procesu, osobitne praxe. Postupuje sa podľa platných predpisov, nariadení, vyhlášok, noriem a pod.

8.3.5 Organizačné podmienky

1.   Požiadavky školskej legislatívy: plnenie školskej legislatívy vzhľadom na organizáciu a   
      priebeh ŠVP vo väzbe na teoretické vyučovanie a prax. Pre realizáciu ŠVP platí školský   
        zákon.
2.   Požiadavky na prax: prax v rozsahu stanovenom v učebnom pláne sa vykonáva v   
      učebniach a v zmluvných pracoviskách praxe. Tie vyžadujú zabezpečiť vlastné pracovisko 
      a také materiálne podmienky, aby sa mohol realizovať obsah učiva praxe: šatne a  
       hygienické zariadenia. Prax nadväzuje na teoretické vyučovanie. Realizuje sa v 6  
       hodinových celkoch. Ak to vyžaduje charakter nácviku, prax možno spájať aj do 
       viacdňových celkov s rešpektovaním podmienok odboru. Delenie skupín stanovuje platná    
       legislatíva.
3.   Ukončovanie štúdia a organizácia záverečnej skúšky: sa riadi platným legislatívnym    
      predpisom. Úspešní absolventi získajú vysvedčenie o záverečnej skúške.

9. VYUŽITIE ŠTÁTNYCH VZDELÁVACÍCH PROGRAMOV PRE VZDELÁVANIE
DOSPELÝCH

Vzdelávanie dospelých je v súčasnej dobe stále viac ovplyvňované koncepciou celoživotného vzdelávania, ktorá predstavuje zásadnú zmenu v poňatí celého vzdelávacieho systému. Systém celoživotného vzdelávania, ktorý sa postupne začína vytvárať a realizovať, umožní plynulý prechod, spoluprácu a prekrývanie medzi jednotlivými oblasťami vzdelávania, zamestnania a podnikania. Zmeny v odvetvovej štruktúre našej ekonomiky si vyžadujú vyššiu úroveň kvalifikovanosti dospelých. Dôraz sa kladie tak na všeobecné, ako aj na odborné kvalifikácie. Koncepcia štátnych vzdelávacích programov je zameraná predovšetkým na populáciu mladých ľudí, a to hlavne z hľadiska všeobecných cieľov vzdelávania. Denná forma štúdia pre dvoj a trojročné študijné odbory je pre dospelú populáciu výnimočná. Dospelí musia využívať iné možnosti a formy vzdelávania a to večernú, diaľkovú, individuálnu, kombinovanú alebo formou dištančného vzdelávania, kde je vzdelávanie spojené so získaním kompetencií v oblasti informačných a komunikačných technológií. Práve informačné a komunikačné technológie môžu zohrať významnú úlohu vo vzdelávaní dospelých. Pri koncipovaní vzdelávania dospelých podľa ŠVP je potrebné zohľadniť špecifické črty tejto kategórie dospelých žiakov:
• špecifiká funkcie a cieľov vzdelávania dospelých – vzdelávanie dospelých plní nielen funkciu kvalifikačnú, pri ktorej získavajú absolventi počiatočnú kvalifikáciu na úrovni ISCED 3C ale tiež funkciu zvýšenia kvalifikácie v danom odbore štúdia na úrovni ISCED 3A. Ide o typ štúdia, ktorý vedie k získaniu vyššieho stupňa vzdelania potrebného pre prístup k ďalšiemu vzdelávaniu na vyššej úrovni ISCED 3B alebo ISCED 3A. Vzdelávanie dospelých na stupni ISCED 3A sa realizuje formou nadstavbového štúdia, ktoré je súčasťou štátnych vzdelávacích programov na úrovni ISCED 3A. Podmienky vstupu do týchto vzdelávacích programov sú stanovené štátnym vzdelávacím programom. Dospelí žiaci, ktorí ukončili vzdelávanie v základnej škole v štátnom vzdelávacom programe na úrovni ISCED 2A majú teda možnosť vstúpiť na úroveň ISCED 3C a po jeho absolvovaní môžu pokračovať vo svojom štúdiu na stupni ISCED 3A formou nadstavbového štúdia,
• situačné špecifiká vzdelávania dospelých sú späté tak s rodinným, ako aj s pracovným a spoločenským životom dospelých. Preto vzdelávacie programy musia veľmi citlivo reagovať na túto situáciu dospelých a ich individuálne vzdelávacie potreby, a to tak z hľadiska obsahu vzdelávania, ako aj z hľadiska zodpovedajúcich metód výučby, kontroly štúdia a pod. V obsahu vzdelávania je potrebné zobrať do úvahy primeranosť obsahu všeobecného vzdelávania, ktorý je často mechanicky prebraný z programov počiatočného vzdelávania a nezodpovedá vedomostiam, zručnostiam, ani životným skúsenostiam dospelých. V oblasti hodnotenia vzdelávacích výstupov sa musíme predovšetkým orientovať vo väčšej miere na individualizáciu hodnotenia, ktoré umožňuje aj individuálne tempo učenia a prípravu na záverečné hodnotenie dospelých, osobnostné špecifiká dospelých súvisia hlavne s vekovou vyspelosťou jednotlivcov. Vo všeobecnosti môžeme povedať, že dospelí žiaci bývajú zrelší, skúsenejší, a preto aj cieľavedomejší a spoľahlivejší. Naproti tomu bývajú často citlivejší na prípadné študijné úspechy alebo neúspechy. Vyšší stupeň samostatnosti vedie však aj k tomu, že vzťah učiteľa a žiaka býva na vyššej partnerskej úrovni, a preto učitelia bývajú skôr konzultanti a radcovia ako klasickí učitelia. Základnou črtou učiteľa dospelých žiakov by mal byť veľmi taktný záujem o žiaka spojený so snahou pochopiť jeho ťažkosti a zábrany súvisiace s výučbou a učením. Podmienkou práce učiteľa je úcta k dospelému žiakovi pri rešpektovaní jeho osobnosti, záujmu, schopnosti, ale i vlastných predstáv o sebe samom. So žiakom ho spája spoločný cieľ, ktorý by mal byť realizovaný na základe partnerstva a spolupráce. Preto učiteľ musí prispôsobovať svoju rolu v triede, ale aj postupy práce pri vyučovaní. Neexistuje optimálna didaktická metóda, ktorá má svoje výhody a nevýhody. Oblasť vzdelávania dospelých by mala byť prienikom klasických školských metód a vhodne zvolených ďalších metód, ktoré sa ukázali ako najefektívnejšie pre ďalšie odborné vzdelávanie. Veľká pozornosť by sa mala venovať aj samoštúdiu žiakov a teda metódam učenia sa.

10 ZÁVEREČNÉ SKÚŠKY

Cieľom záverečnej skúšky (ďalej len „ZS“) je overenie vedomostí a zručností žiakov v rozsahu učiva určeného vzdelávacími štandardmi Štátneho vzdelávacieho programu a overenie, ako sú žiaci pripravení používať nadobudnuté kompetencie pri výkone povolaní a odborných činností na ktoré sa pripravujú.
Predmetom ZS je preukázať schopnosti žiakov ako:
-	začleniť nadobudnuté poznatky do systému teoretických a praktických vedomostí, zručností a  kompetencií,
-	ovládať kompetencie vyplývajúce z výkonových štandardov a schopnosti ich realizovať v pracovnom a mimopracovnom živote,
-	aplikovať a tvorivo využívať nadobudnuté vedomosti, zručnosti a kompetencie pri komplexnom riešení úloh a problémov vo vybranej oblasti,
-	komunikovať v slovenskom a vyučovacom jazyku ako podmienky ďalšej študijnej a pracovnej mobility,
-	aktívne používať súčasné komunikačné a informačné technológie a získané informácie vedieť spracovať a použiť
ZS pozostáva z týchto častí v nasledujúcom poradí:
-	písomná časť
-	praktická časť
-	ústna časť.

V písomnej, praktickej a ústnej časti ZS sa overujú vedomosti žiaka vo vyžrebovanej téme. Jednotlivé časti ZS musia vychádzať z cieľových požiadaviek schváleného štátneho vzdelávacieho programu, pričom ich obsah je koncipovaný tak, aby žiak mal možnosť preukázať naplnenie kritérií hodnotenia.
Cieľom písomnej časti ZS je overiť úroveň teoretických vedomostí a poznatkov vychádzajúcich z cieľových požiadaviek štátneho vzdelávacieho programu.
Cieľom praktickej časti ZS je overiť úroveň osvojených zručností a spôsobilostí žiakov a ich schopností využiť získané teoretické poznatky a vedomosti pri riešení konkrétnych praktických úloh komplexného charakteru.
Cieľom ústnej časti ZS je overiť úroveň teoretických vedomostí a poznatkov.
ZS pozostáva z komplexných tém vytvorených z cieľových požiadaviek vychádzajúcich zo štátneho vzdelávacieho programu s aplikáciou na konkrétny študijný odbor. Ďalšie podrobnosti o ZS sú upravené platnými predpismi MŠ SR.

10.1 Témy záverečnej skúšky

Záverečná skúška je zásadným vzdelávacím výstupom absolventov 2 a 3-ročných učebných odborov. Vykonaním ZS získajú absolventi na jednej strane odbornú kvalifikáciu a kompetenciu vykonávať pracovné činnosti v danom povolaní a na druhej strane majú možnosť ďalšieho vzdelávania na vyššom stupni. Vysvedčenie o záverečnej skúške potvrdzujú v plnom rozsahu ich dosiahnuté kompetencie – odbornú kvalifikáciu.
Pri ZS má žiak využívať a aplikovať vedomosti, zručnosti a kompetencie z rôznych predmetov komplexne. Pri ZS sa sleduje nielen jeho schopnosť využívať medzipredmetové vzťahy vo všeobecnej a odbornej zložke vzdelávania, ale aj úroveň jeho ústneho prejavu a to z jazykovej stránky a stránky správneho uplatňovania odbornej terminológie na základe kriteriálneho hodnotenia výkonov. Vzdelávací štandard určuje vzdelávací výstup ako stupeň stanovenia vedomostí, zručností a/alebo postojov a hodnotovej orientácie, ktoré má žiak preukázať po ukončení vzdelávania. Určuje merateľnosť a hodnotenie vzdelávacích výsledkov. Popisuje produkt výučby, nie jej proces. Odpovedá na otázku, čo sa od žiaka očakáva, aby preukázal svoju kompetenciu a úspešne ukončil štúdium. Je základom pre sumatívne hodnotenie založené na výkonových kritériách. Vymedzenie metód a prostriedkov hodnotenia by sa malo urobiť v tom istom čase, kedy sa formulujú vzdelávacie výstupy. Skompletizovanie tém na záverečné skúšky znamená identifikáciu vzdelávacích výstupov. Každý vzdelávací výstup má priamy vzťah k výkonovým a obsahovým štandardom. Postup prác na témach pre ZS je účelné rozložiť do niekoľkých etáp a etapy do logicky usporiadaných krokov. Téma pre ZS je konkrétny odborný problém alebo problémová situácia komplexného charakteru, ktorý/ktorú má žiak v priebehu ZS riešiť. Mala by sa formulovať v podobe konkrétnej úlohy,/činnosti, ktoré sú obdobou pracovnej činnosti na danej pracovnej pozícii priamo na pracovisku v rámci daného povolania (alebo skupín povolaní).
Téma ZS (ďalej len „téma“) je integratívna. Má svoju profilovú a aplikačnú časť. Profilová časť témy ZS sa orientuje na stanovenie prioritných výkonov, ktoré sú určené v rámci profilových predmetov. Aplikačná časť ZS uvádza všetky dôležité väzby a súvislosti, ktoré dopĺňajú profilovú časť. Každá profilová a aplikačná časť ZS má svoje podtémy, ktoré sú koncipované tak, aby absolvent mal možnosť v plnom rozsahu pochopiť komplexnosť témy a preukázať naplnenie všetkých výkonov v rámci danej témy.
Každá téma má:
-	vychádzať z výkonových štandardov pre odborné vzdelávanie (hodnotenie absolútneho výkonu na základe kritérií) a zabezpečiť, aby výkonové štandardy uvedené v profile absolventa komplexne pokryli všetky témy ZS
-	uplatňovať hľadisko akumulácie vedomostí viacerých odborných predmetov obsahovo príbuzných
-	vychádzať z rozsiahlejších tematických celkov viacerých odborných predmetov (komplexnosť odborného vzdelávania na základe obsahových štandardov),
-	umožniť a podporiť využitie všetkých podporných učebných zdrojov (pomôcky, písomné materiály, informácie a údaje, atď.) pre splnenie danej témy, umožniť preverenie schopnosti žiaka využívať vedomosti a intelektuálne schopnosti získané počas štúdia na posúdenie konkrétneho odborného problému, ktorý je daný v téme ZS,
-	dodržiavať pravidlo zrozumiteľnosti, konzistentnosti a komplexnosti tak, aby náročnosť, vecný a časový rozsah tém boli pre žiaka optimálne, primerané a zvládnuteľné na danom stupni vzdelania.
Pri tvorbe tém sa musíme vyvarovať nasledovnému:
-	 netvoriť tému podľa predmetov (téma bude v takom prípade nekonzistnentá, odtrhnutá od profilového odborného problému, ktorý sa má v téme ZS komplexne
-	riešiť, nebude vytvárať možnosti pre aplikačné a tvorivé schopnosti žiaka),
-	extrémom, akým je buď príliš malé alebo príliš rozsiahle množstvo informácií. Ak stanovíme malý rozsah, žiak ťažko porozumie zmysluplnosti problému. Nebude mať potrebné množstvo zásadných a podporných informácií. Na druhej strane príliš rozsiahla téma sa môže prejaviť pre žiaka ako nezrozumiteľná, neriešiteľná a frustrujúca,
-	nestanovovať tému iba mechanickým popisovaním bez uplatnenia výkonových štandardov,
-	téma nesmie viesť žiakov k pamäťovému memorovaniu a reprodukovaniu osvojených poznatkov v priebehu štúdia.

Pri tvorbe podtém musia byť ich formulácie jasné, jednoznačné, v logickom slede od riešenia jednoduchého problému k zložitejšiemu javu v závislosti od problému alebo situácie, ktoré sa majú v téme ZS riešiť. Odvodzujú sa od obsahových štandardov. Orientujú a podporujú žiaka na preukázanie požadovaného výkonu a determinujú jeho výkonovú úroveň. 
Podtémy sa vzťahujú na všetky profilové – prioritné, aplikačné – príbuzné a doplňujúce informácie, ktoré žiak v priebehu štúdia odborných a všeobecnovzdelávacích predmetov daného študijného odboru získal.
Pri tvorbe tém v danom ŠkVP odporúčame používať relevantnú metodiku. ŠVP poskytuje iba odporúčania na tvorbu ŠkVP.
Súčasťou tém pre praktickú časť ZS musia byť aj jasne deklarované podmienky, za ktorých môže byť daná téma vykonaná. Týka sa to
-	 materiálnych podmienok,
-	priestorových podmienok,
-	 pomôcok.

10.2 Hodnotenie vzdelávacích výstupov založené na výkonových kritériách

Hodnotenie ZS je proces skompletizovania a interpretovania údajov a dôkazov o výkone žiakov. Špecifikuje, aké dôkazy o výkone žiaka sa majú vytvoriť, ako majú byť interpretované výstupné informácie a akým spôsobom sa majú zaznamenať. Je konečným rozhodnutím o výkone žiaka a ich cieľom je certifikácia.
Hodnotenie je jednou z najvýznamnejších činností kontroly vzdelávania, ktorou sa zisťujú a posudzujú výsledky vzdelávania. Kontrola vzdelávania sa skladá: zo zisťovania výsledkov vzdelávania, preverovanie alebo skúšanie žiakov, počas ktorého meriame ich výkon a zisťujeme, čo žiak vie, a čo nevie alebo čo by mal vedieť. Ide o zisťovanie stupňa cieľov vzdelávania – skúšanie žiakov, posúdenie výsledkov vzdelávania, hodnotenie, čiže porovnanie výsledkov činnosti žiakov zistených preverovaním podľa určených požiadaviek, noriem, kritérií, atď. – hodnotenie žiakov.
V systéme hodnotenia výsledkov ZS sa sledujú:
-	vedomosti (fakty, pojmy, princípy, zákony, teória, atď.) sú osvojené (pochopené, zapamätané), poznatky o cieľoch, spôsoboch, požadovaných výsledkoch akejkoľvek cieľavedomej činnosti,
-	zručnosti ako schopnosť vykonávať určitú pracovnú činnosť alebo súbor pracovných činností. Sú súborom relevantných vedomostí a skúseností potrebných pre výkon špecifickej práce alebo úlohy. Sú všeobecné (generické, základné), špecifické odborné, 
-	spôsobilostí (kompetencie) sú schopností vykonávať určitú pracovnú činnosť alebo súbor činností na určitej úrovni výkonu. Sú preto súhrnom vedomostí, zručností a postojov.
Vzdelávacie výstupy predstavujú základ pre kriteriálne hodnotenie vedomostí žiaka. Vymedzenie metód a prostriedkov hodnotenia by sa malo pripravovať súbežne s formulovaním vzdelávacích výstupov.

Klasifikácia je výsledkom komplexného hodnotenia vedomostí, zručností a návykov žiaka. Základom na pridelenie klasifikačného stupňa sú známky, čiže zaradenie žiaka alebo jeho výkonu do niektorej výkonnostnej skupiny. Vymedzenie klasifikačných stupňov sa opiera o hodnotenie podľa výkonových kritérií.

10.3 Cieľové požiadavky na záverečnú skúšku

Cieľom je preveriť dosiahnuté výsledky podľa výkonových štandardov – profilu
absolventa.

10.4 Kritériá hodnotenia vzdelávacích výstupov

Rozsah a obsah úloh záverečnej skúšky zahŕňa komplexný učebný obsah teoretickej a praktickej prípravy.

Ústna časť ZS
1. porozumenie téme,
2. správne používanie odbornej terminológie,
3. vecnosť, správnosť a komplexnosť odpovede,
4. samostatnosť prejavu
5. schopnosť praktickej aplikácie teoretických poznatkov.

Praktická časť ZS
1. pochopenie úlohy,
2. analýza úlohy,
3. voľba postupu,
4. správny výber náradia, materiálov, surovín a pod. ,prístrojov, strojov a zariadení,
5. organizácia práce na pracovisku,
6. dodržiavanie noriem, hygieny a pravidiel bezpečnosti práce,
7. ochrana životného prostredia,
8. výsledok práce.

10.5 Materiálne a priestorové podmienky pre vykonanie záverečnej skúšky

Materiálne a priestorové podmienky sú v jednotlivých študijných odboroch rozdielne,
preto je potrebné ich konkretizovať a spresniť pre každý študijný odbor osobitne.

Priestory
1. odborné učebne,
2. zmluvné pracoviská praxe (podľa študijného odboru).

Povolené pomôcky
1.	počítač,
2.	kalkulačka,
3.	odborná literatúra,
4.	vlastné písomné práce vypracované počas štúdia (ich použitie je podľa rozhodnutia komisie).

11. ZÁSADY PRE TVORBU ŠKOLSKÉHO VZDELÁVACIEHO PROGRAMU

11.1 Všeobecné zásady tvorby školského vzdelávacieho programu

Školský vzdelávací program (ďalej len „ŠkVP“) je zásadným pedagogickým dokumentom školy, na základe ktorého realizuje škola vzdelávanie v danom študijnom odbore. Je povinnou súčasťou školskej dokumentácie. Školské vzdelávacie programy sú postavené na nasledovných princípoch:
a)	nekladú dôraz na obsah vzdelávania, ale na výsledky vzdelávania,
b)	vytvárajú pluralitné a konkurenčné vzdelávacie prostredie medzi školami, podporujú autonómiu a rozhodovacie privilégiá škôl,
c)	vytvárajú sa pre konkrétny študijný odbor v danej skupine študijných odborov,
d)	regulujú vzdelávacie podmienky v danej škole,
e)	v plnom rozsahu akceptujú potreby regionálneho trhu práce a rozvojové priority školy,
f)	dodržiavajú základný obsah vzdelávania a prípravy, ktorý vymedzuje štátny vzdelávací program, za ich vypracovanie a schválenie zodpovedá riaditeľ školy,
g)	súlad so štátnym vzdelávacím programom bude sledovať, kontrolovať, posudzovať a hodnotiť Štátna školská inšpekcia.
Pri spracovaní ŠkVP sa stanovujú tieto zásady. ŠkVP :
a)	sa vypracuje za celé obdobie štúdia OVP a riadi sa podľa cieľových požiadaviek ŠVP,
b)	vytvára podmienky pre osvojenie si obsahu vzdelávania stanoveného v ŠVP,
c)	vyjadruje profil a stratégiu školy,
d)	vytvára podmienky pre tvorivosť učiteľa, využívanie efektívnych foriem a metód výučby, neobmedzuje učiteľa z hľadiska časového a metodického, nakoľko vychádza z konkrétnych potrieb žiakov odborných a pedagogických skúseností učiteľa,
e)	stanovuje pravidlá pre hodnotenie žiakov (kritériá hodnotenia),
f)	pri svojej tvorbe postupuje v súlade s platnou metodikou,
g)	vytvára priestor pre hodnotenie činnosti školy.

ŠkVP je strategický dokument školy, ktorý vymedzuje ciele, obsah a podmienky vzdelávania, odporúča zodpovedajúce didaktické prístupy, navrhuje metódy overovania a hodnotenia vzdelávacích výstupov.
ŠkVP vypracuje škola v súlade s príslušným ŠVP a metodickým pokynom, ktorým sa určia podrobnosti o tvorbe vzdelávacieho programu. Tvorba ŠkVP je v kompetencií riaditeľa školy, ktorý zodpovedá nielen za jeho kvalitu ale aj za jeho realizáciu. Vzdelávací program musí zabezpečiť súlad s regionálnymi potrebami trhu práce, s rozvojovými potrebami regiónu a požiadavkami zamestnávateľov na regionálnej alebo miestnej úrovni. Škola má možnosť požiadať zodpovedajúce vzdelávacie subjekty a objednať si vypracovanie svojho programu. Do projektovania ŠkVP sa môžu zapojiť verejné a neštátne inštitúcie.
Tvorba ŠkVP svojím zameraním a charakterom bude vytvárať zodpovedajúce podnikateľské vzdelávacie prostredie, ktoré prirodzenou cestou bude iniciovať vznik konkurenčných tendencií medzi školami. Školy, ktoré budú ponúkať progresívne, moderné a aktuálne vzdelávacie programy vo vzťahu k potrebám a požiadavkám trhu práce majú veľkú šancu sa na trhu vzdelávania zakoreniť a dosiahnuť svoju atraktívnosť, školy bez kvalitnej vzdelávacej ponuky pomaly zaniknú.
Pri tvorbe ŠkVP, najmä v oblasti OVP, sa musí zohľadňovať ich relevantnosť a opodstatnenosť k rozvojovým regionálnym programom, strategickým zámerom ekonomického, politického a spoločenského vývoja na národnej regionálnej alebo miestnej úrovni, ku kvalite obsahu vzdelávania, najmä odborného vzdelávania a prípravy a ústretovosť k potrebám a požiadavkám zamestnávateľskej sféry.
Preto v prvom rade, ešte pred tvorbou ŠkVP, musí škola pristúpiť k zhodnoteniu doterajšej kvality vzdelávania, k analýze jej súčasného stavu, identifikácií všetkých silných a slabých stránok, všetkých príležitostí a prekážok, ktoré budú ovplyvňovať implementáciu ŠkVP a zároveň musí vypracovať aj návrhy na odstránenie identifikovaných závažných nedostatkov. Všetky tieto informácie majú svoje opodstatnenie, pretože iba tak sa dá určiť a posúdiť, či sa vzdelávanie podľa projektu školského programu môže zaviesť na školu ako efektívny nástroj zvýšenia kvality vzdelávania a celého vzdelávacieho prostredia.
Tvorba ŠkVP je v plnej kompetencií riaditeľa školy, konečné schválenie ŠkVP môže prebiehať na regionálnej úrovni zriaďovateľom. Po schválení ŠkVP musí byť tento dokument prístupný verejnosti.
ŠkVP sa spracuje pre každú formu vzdelávania (denná, večerná, diaľková, kombinovaná, dištančné vzdelávanie) a to buď ako samostatný školský program alebo v rámci jedného školského vzdelávacieho programu budú štruktúrované aj iné formy vzdelávania v danom študijnom odbore (na úrovni ISCED 3C bude v danom ŠkVP spracovaná aj forma nadstavbového štúdia dennou, večernou alebo diaľkovou formou).
Školský vzdelávací program sa môže vypracovať ako štandardný na základe určených vyučovacích predmetov a jeho učebných osnov alebo ako modulový. Je v kompetencii školy zvážiť, ktorý spôsob spracovania školských programov je pre ňu najvýhodnejší. Použitie modulovej štruktúry školských vzdelávacích programov je vhodné najmä vtedy pokiaľ škola chce ponúknuť individuálne vzdelávacie cesty žiakom, ponúknuť rôzne formy a možnosti vzdelávania v kontexte celoživotného vzdelávania.

Škola bude vypracovávať ŠkVP:
1.	v súlade s príslušným ŠVP a platnou legislatívou,
2.	komplexne, tzn. vymedzí všetky požadované kompetencie absolventa v danom študijnom odbore, vzdelávacie výstupy (výkonové štandardy) a obsah vzdelávania, didaktické postupy uplatňované pri realizácií vzdelávacieho procesu, personálne, materiálne a organizačné podmienky nevyhnutné k dosiahnutiu stanovených cieľov vzdelávania vrátane spolupráce so sociálnymi miere podporovať autonómiu a rozhodovacie privilégiá škôl,
3.	pre celé obdobie vzdelávania (ISCED 3C študijné odbory dennej formy vzdelávania – tri roky), ako aj všetky ďalšie formy vzdelávania a odborného zamerania,
4.	tak, aby bol prehľadný a poskytoval všetky potrebné informácie o vzdelávaní v danom odbore štúdia a aby umožňoval posúdiť súlad so ŠVP,
5.	tak, aby vytváral podmienky pre uznanie odborných kvalifikácií v danom povolaní a tým aj uplatniteľnosť absolventov na trhu práce s dôrazom na daný región školy, ale aj na osobnostný rozvoj absolventov a ich pripravenosť celoživotne sa vzdelávať,

11.2 Štruktúra školského vzdelávacieho programu

Štruktúra ŠkVP sa odvodzuje zo ŠVP. ŠkVP musí vytvárať priestor pre uplatňovanie takých štýlov práce, ktoré pozitívne ovplyvňujú učenie žiakov, ich vzdelávacie výsledky, sociálne prostredie triedy a celej školy.
ŠkVP je výsledkom spoločnej práce učiteľov a vedenia školy. Účasť každého pedagogického zamestnanca na tvorbe ŠkVP má byť súčasťou jeho pracovných povinností.
Štruktúra ŠkVP obsahuje tieto časti:
1.	Úvodné identifikačné údaje (názov vzdelávacieho programu, kód a názov odboru štúdia, stupeň vzdelania, názov a adresa školy)
2.	Ciele a poslanie výchovy a vzdelávania
3.	Vlastné zameranie školy (veľkosť a vybavenie školy, charakteristika pedagogického zboru, ďalšie vzdelávanie pedagogických a odborných zamestnancov, vnútorný systém kontroly a hodnotenia zamestnancov školy, dlhodobé projekty a medzinárodná spolupráca, spolupráca s rodičmi, sociálnymi partnermi a inými subjektmi)
4.	Profil absolventa (charakteristika a kompetencie absolventa)
5.	Charakteristika školského vzdelávacieho programu (dĺžka štúdia, forma vzdelávania, spôsoby a podmienky ukončovania štúdia, doklad o získanom vzdelaní)
6.	Učebný plán
7.	Učebné osnovy/moduly pre všetky predmety
8.	Učebné zdroje (učebnice, didaktická technika, materiálne zdroje)
9.	Podmienky na realizáciu vzdelávacieho programu (personálne zabezpečenie, materiálno-technickí a priestorové podmienky, podmienky zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri štúdiu)
10.	 Základné podmienky vzdelávania žiakov s osobitnými výchovno-vzdelávacími potrebami
11.	 Systém kontroly a hodnotenia žiakov